Vaikka Uusimaa kimkmee kasvistollisessa suhteessa maamme pa- 

 raiten tunnettuihin osiin, ovat kuitenkin jotkat tamankin maa- 

 kunnan alueet viela varsin vahiin tunnettuja. Parempia tietoja 

 on meilla paaasiallisesti rannikkoseuduilta, vaikka jo jokseenkin 

 vanhoja nekin, ja sitapaitsi muistettakoon, etta kaikki paikalliskas- 

 viot jo ovat neljattakymmenta vuotta vanhat. Yksi vahimmin tun- 

 nettuja osia Uudellamaalla on Nurmijdrven jntajcl, jonka kasvis- 

 tosla tahan asti tuskin loytyy lainkaan tietoja. Oleskellessani 

 kouluaikana kesalomalla monena kesana Nurmijarven etelaran- 

 nalla, kerasin innokkaasti kasvia kouluherbariota varten ja enna- 

 tin hyvasti perehtya ympariston luontoon. Enimmakseen tavallis- 

 ten kasvimuotojen ohessa loysin aina jonkun harvinaisemmankin 

 lajin. Vasta yliopistoaikanani, kesina 1890 ja 1891, saatuani uutta 

 tutkimusintoa arvoisalta opettajaltani, professor! J. P. Norrlinilta, 

 kaantyi huomioni etenkin kasvipaikkojen tutkimiseen, ja pitemmilla 

 ekskursioneilla pitajan eri osissa rupesin tekemaan muistiinpanoja 

 niista seka kasvupaikkojen laadusta. Naihin muistiinpanoihin perus- 

 tuen kirjoitin jo syksylla 1891 taydellisen luettelon pitajan kas- 

 veista ja levenemissuhteista maantieteellisella alkujolidatuksella. 

 Kuitenkin kaytin viela viime kesasta suuremman osan varsinkin 

 kasvipaikkojen tutkimiseen seka kasvien kukkimisaikojen merkitse- 

 miseen. Koska muut tyot luultavasti vast'edes estaviit minua naitii 

 tutkimuksia jatkamasta, teen seuraavassa, vaikka paapiirteellisesti- 

 kin, arvoisille lukioille esityksen kysymyksessa olevan alueen kas- 

 viston suhteista, toivoen siita samalla edesjonkunlaistalisaiiUuden- 

 maan kasviston tuntemiseksi. 



Loppuun liitetyssii kasviluettelossa mainitsemani loydot ovat 

 enimmakseen omiani. Muutamia tietoja olen saanut ylioppilas 

 W. W. Wilkmanilta, joka Jokelan ymparistoiltii on kerannyt kas- 



