6 K. E. Stenroos, Xmmijiirven pitiijiin sicmen- ja saniais-kasvisto. 



pistavan niemekkeen aivan pohjoisimniassa sopukassa, on noin (> 

 neliokilom. laaja sekii suurin alueella. Sen kallioiset ja kiviset tai 

 hietaiset ja soraiset rannat ovat cnimmiikseen havumetsain vnipii- 

 rOimat. Ainoastaan siellii taalla on maa rannikoilla loivempaaja 

 aukeata niittya tai peltoa. Saarilla, joita etelaosassa loytvy kaksi 

 jotenkin isoa, kasvaa paaasialliscsti koivulehtoa. Rannat niillil 

 ovat kiiten yleensakin sileahiekkaisct tai kiviset ja paljaat, tai 

 inuodostaa Phragmites paikkapaikoin harvoja isompia tai pienem- 

 piii kaislikkoja. Mutapohjaa loytyy ainoastaan jossakin lahdel- 

 massa ja semmoisilla paikoilla kasvaa Eqvisetum limosum, Fota- 

 mogeton natans ja Nymphaea. Jarven luonteen kuvaamiseksi 

 mainittakoon viela siella pesivat lintulajit Larus carms, Sterna 

 liirimdo ja Cohjmhus arcticus. Tasta ^) virtaa vesi lyhyen joen 

 kautta 5 kilom. pitkaan, kaitaan ja mutkikkaasen, mutta Plirvijar- 

 vea pinta-alaltaan pienempaan Suolijarveen, jonka rantoja mah- 

 dottoman korkeat, melkein pystysuorat, mustat, enimmakseen 

 havumetsain peittamat dioriittikalliot ymparoiviit. Rannat ovat 

 enimmakseen samallaiset, kuin cdeliakerrotun Hirvijarven. Poh- 

 joisrannalla ja etelaisessa lahdenpohjukassa on pohja kuilenkin 

 mutaisempaa ja harvan Eqvisetam'Phragmites- tai Scirjms-ksiS- 

 vuston peittama. Suolijarven etelapuolella suoranaisessa yhtey- 

 dessa taman kanssa on Kytajarvi, jonka rannat, paitsi pohjois- 

 puolen, ovat aivan aukeat, metsattomat ja laajojen niittyjen ja 

 peltojen ymparoimat. Rannat ovat myoskin matalat ja heinaiset, 

 paitsi tuo metsainen pohjoisranta, joka on sorainen ja kivinen sekii 

 enimmakseen paljas. Suolijarven lansipuolella on pari kilom. pitka 

 etelalounaasen kulkeva, suureksi osaksi rehevain koivulehtojen 

 ymparoima, kaita Pojanjarvi, jonka kauneudelle tuskin mikaan 

 jarvi alueella vertoja vetaa. Se on paaasiallisesti mutapohjainen 

 ja varsinkin pohjoislahdessa tihean kortekasvuston peittama (E- 

 Jiuviatile f. i)olystachyon). Kytajarveen, joka on 3 kilom. pitka 

 idasta lanteen seka jotenkin syva, laskee lannesta pain kaksi jo- 

 kea, jotka saavat alkunsa soista ja rahkoista Lopella. Jarven ita- 

 paasta lahtee ruohorantainen Kytajoki, saaden etelastapain saman- 

 luontoisen Keihasjoen lisajoekseen ja virtaa Isojoen nimisenii suu- 



^) Jarven syvyys, jonka kansa kuvailee pohjattomaksi, ei lieue tarkem- 

 min tunnettu, mutta viela 27:n metrin syvalle laskevat kalastajat siimansa. 



