in A". E. Stenroos. Xurmijarvon pitiijan siemen- ja saniais-kasvisto. 



nolla on oma puutarhurinsa. Paitsi vaahterioita, pihlajoita j. n. e. 

 kasvaa niissa saarnia, palikiniipcnsaita, saksan heisiii (Samhucus) 

 y. m.. ja Kytajallii nLiin komeita C'ara^awa-pensasaitoja. Hyoty- 

 kasvcista oval omenapuiden ja karviaismarjapensaiden ohessa ta- 

 lonpojillakin tavallisia perunapau, luiimu- ja kirsimarjapuut seka 

 viinimarjapcnsaat (punaisct ja mustat, harvemmin valkeat). Harvi- 

 naiscmpia ovat islutctut vattupensaat ja hyotymansikat. Ruoka- 

 kasveista viljelevat talonpojat yleisesti harkapapua (Vicia faha) 

 vahassa maarassa ja laiittuja, inutta myoskin nauriita, harvemmin 

 kaalia ja porkkanoita. Kartanoissa viljellaan naiden lisaksi puna- 

 juurikkaita, piparuuttia, dillia (Anethum), spinaattia {Spinacia). 

 gurkkuja, sipulia, rediisia (Raphanus radicula), papuja (Phaseolits) 

 y. m. scka harvemmin erasta mukulakasvia, Helianthus tuherosus. 

 Nautintokasveina nakee joskus tupakkaa viljeltavan ja sikuria seka 

 laakekasvina Artemisia absinthium' id.. Korukasveista ovat tavalli- 

 simmat Calendula ja Papaver. 



Viela ansaitsevat huomiota Kytajan ja Raalan kartanoihin 

 johlavat pitkan pitkat kujakaytaviit, joiden molemmin puolin on 

 riviin istutettuja tuuheita koivuja, kuusia, pihlajoita ja vaahterioita. 

 EdeUisessa kartanossa on tammoista tieta yli 2 kilom., jalkimai- 

 sessa vahan vahemman. 



Luotuani edellisessa silmayksen niihin alueen fyysillisiin suh- 

 teihin ja omituisauksiin, jotka enimmin vaikuttavat kasvistoon, 

 kayn seuraavassa lahemmin tarkastamaan kasviston laatua eri — 

 niin sanoaksemme kasvipaikoilia. Koska muistiinpanoni niista ovat 

 monessa kohdin pmitteellisia ei ainoastaan mita sammaHin ja jaka- 

 liin tulee, joista olen taytynyt rajoittautua vain tavalHsimpiin ja 

 kasvipaikkaa paaasialHsesti karakteriseeraaviin muotoihin, vaan 

 ylhaisempiinkin kasveihin, on esitykseni niista ei suinkaan tieteel- 

 lisesti tarkka, vaan antaa ehka selvemman kuvan seudun yleis- 

 fysiognomiasta. Samoinkuin Norrlin^), Vainio^j, Hult-^) ynna 



1) Xorrlin: Bidrag till Sydbstra Tavastlands Flora. Notiser iir Silll- 

 skapets Pro Fauna et Flora Fcnnica forhandlingar 11 h. 1871. 



-) V a i n i , Edv., Kasviston suhteista Pohjois-Suomen ja Venajdn-Karja- 

 lan rajaseuduilla. I. Meddelanden af Societas pro Fauna et Flora Fennica 

 4 h. 1878. 



3 1 Halt, R., Bbrsok till en analytisk behandling af Vdxtformationerna, 

 Helsingfors 1884. 



