Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica. IX. n:o 11. IT 



monet muut kasvi^ton tutkijat olen jakanut kasvit muutamiin 

 perusmuoloihin, joista milloin useammat yhdessa, milloin vain jot- 

 kut antavat kasvipaikalle leiiiiansa ja joita niitil esitettaissa lyhy- 

 kaisesti sopii kayttaii. Ne ovat : havupuul, lehtipuut, pensaat, varpu- 

 kasvit, hoinat, ruohot, sammalel ja jakalat. Kasvi-individien pal- 

 joutta uli runsaudeii maaraa sclvittaakseni olen kiiyttanyt, jos niitii 

 inuistiinpanoissani on ollut, seuraavaa asteikkoa: 



Yhtamittaisesti kasvavat, jos kasvit muodostavat tihean, kes- 

 keymilttoman peitteen. 



Runsaat, jos ne kasvavat yhtamittaisina jokseenkin tiheassa. 



Harvassa eli hajanaisesti kasvavat. 



Yksittain kasvavat. 



Naiden asemassa olen kuitenkin useasti kayttanyt vain nimi- 

 tyksia valtava tai vahavaltainen osoiitamaan, etta kasvilla tai kas- 

 viston muodolla muihin niihden on joko suurempi tai viihempi 

 valta kasvipaikalla. 



Kasvipaikat^) eli kasvistationit voidaan Norrlin'in mukaan ja- 

 kaa ensinnakin kahteen ryhmaan, nim. maicZm ja vesien seka edel- 

 liset kuivanpiioleisiin ja vesiperaisiin („toiTa marker och forsum- 

 pade marker"). Nailla molemmilla taas voimme eroittaa kaksi 

 kasvistoryhmaa, nim. varjoJckaat eli metsdiset kasvipaikat ja an- 

 keat eli metsattomat. Eri, metsia muodostavien puulajien seka 

 kosteuden mukaan eroitan ensinna kuivat metsat eli mantymetsat 2). 

 joita karakteriseeraa seuraavat kasviston muodot: miinty on run- 

 sas ja siella taalla jonkun yksinaisen koivun tai kuusen sekoittama, 

 pensaista on kataja (Jiiniperus) valtava tai paikottain runsaskin 

 J a satunnainen Lonicera xylosteum. Matalamman kasvipeitteen 

 muodostavat varpukasvit, joista puola ( Vaccinhm vitis idcea) useim- 

 miten on runsas, mutta joskus vahavaltainenkin, seka vahemmassa 

 maarassa myos mustikka (Myrtillus nigra) ja kanerva {Calluna 

 vulgaris). Sammalpeitteen, joka on jokseenkin yhtiimittainen ja 

 keskeymaton, muodostaa paaasiallisesti Hypnum ScJirehtri, vaan 



1) = st&ndort tai viixtlokal Norrlin'in mukaan. 



-) Kasvipaikoille ja kasviformationeille annau tiissa samoja nimityksiii, 

 kuin Vainio, joka teoksessaan, Kasviston snhteisfa j. n. e. (Katso sitaattia 

 edellisella sivulla; ensikerran suomen kielessa kiiyttaa uiitii tieteellisinii nimi- 

 tyksina. 



2 



