IS 7i. E. Stenroos. Niirmijarven pitajiln siemen- ja saniais-kasvisto. 



jokseenkin lavallisia ^), vaikka viihavaltaisia ovat myoskin Hyloco- 

 mmm splendens (typpaillii) ja useat Dicramtm lajil (D. scoparium, 

 undidatum et o. Jiikiilat ovat yleensii viihavaltaisia, paitsi pui- 

 (len rungoilla ja oksilia, joista riippuu UsJiea harhata ja Aledo- 

 ria sp. Missii metsa on harvempaa ja maaperii hiekkaista tai 

 kallioista, siella lahence kasvisto jo aukeiden kankaiden ja jaka- 

 lista esiintyy Cladina rangiferina ja CI. silvatica runsaasti. Heina- 

 kasvisto on hyvin niukka ja sita edustaa Aira flexuosa ja Luzula 

 pilosa seka aukeammilia paikoilla Festuca ovina ja harvinaisena 

 Hierochloa australis. Muista kasveista ovat tavallisia: Melampy- 

 rum pratense, Anemone hepatica, (Pyrola secunda), P. rotundi- 

 folia, Hieracium miirornm, H. vulgatum, Linncea horealis in Vero- 

 nica officinalis (vahan kosteammilla paikoilla). 



Paikotellen tavataan viela Pteris aqvilina (aukeammilia pai- 

 koilla usein runsaastikin) ja Polysticlium spinulosum seka harvi- 

 naisina Solidago virgaicrea, Pyrola chlorantlia, P. media ja Goo- 

 dy era repjens. 



Hyvin harvinaisia ovat: Monotropa hypopitys, Pyrola umhel- 

 lata ja Lycopodium complanatum. 



Nain tyypillisessa muodossa ovat mantymetsat kuitenkin harvi- 

 naisempia ja tavataan paaasiallisesti vain tasaisemmilla, kuivilla 

 mailla. Tavallisesti on naihin maan epatasaisuudesta vaihtelevan 

 kosteuden tahden sekoittunut enemman tai vahemman koivuja, 

 kausia tai haapojakin, jotka kukin tavallansa vaikuttavat kasvis- 

 toon. Varpukasveista alkaa mustikkaa ilmestya runsaammin ja 

 sammalista tavataan Hypnum Schreberi'n. ohessa kuusikoille karak- 

 teristiset Hylocomium splendens tavallisemmin seka lisaksi II. tri- 

 qvetrum. Ruohoista mainittakoon, paitsi jo edella lueteltuja, joista 

 monet (Pyrola secunda, Anemone hepatica) taalla esiintyvat run- 

 saammin, viela Pyrola minor seka varsinaiset sekametsain kasvit 

 Trientalis europreciy Majanthemum bifolium ja Phegopteris dry- 

 opteris. 



Kosteusasteen suurentuessa anastaa kuusi joskus vallan muilta 

 puulajeilta, joUoin muodostuu n. s. kuusimetsain formationi, joka 

 paitsi kosteusmaaraa eroaa mantymetsista suuremmalla varjostus- 



^) Freqvensi-asteet ja niiden lyhennykset ovat myohemmin sivulla 51 

 selitetvt. 



