Acta Societatis pro Fanua et Flora Fennica, IX, n:o 11. V.) 



asteclla ja viilcainmalla seka kostearnmalla iliiiastolhi. Maala peit- 

 tiivan runsaaniinaii multakerroksen kautla on kasvistokin rehc- 

 vampi ja lajeista rikkaampi. 



Varpukasveista on Myrtilhis nigra runsas, joskus kiiitcnkin 

 ainoastaan paikotellen kasvava, ja keskcymattoman sammalpeil- 

 teen muodostavat Hylocommm splendens, H. triqvetnim ja Hy- 

 jmum Schreheri. Paitsi kuusta (Picea excelsa), joka on runsas, ovat 

 kuusikoissa tavallisia, vaikka Y'sL\m\R\[miivdko'i\u ( Betnla ghitinosa), 

 haapa (Fopuhis tremula) scka harvinaisempia pihlaja ja manty. 

 Pensaisla on kataja (Juniperus) tavallinen ja varpukasveista musti- 

 kan ohcssa puola (typpailla) ja Linncea. Jakaliit ovat taallakin 

 vahavaltaisia, paitsi puissa, joista riippuu Alectoria jiihata ja A. 

 ^armentosa. samoin heinakasvit, joista tavallisia, vaikka liarvassa 

 kasvavia ovat: Aira flexuosa, Poa nemoralis, Carex digitata ja 

 LiLzula inlosa seka marjemmilla paikoilla Carex canescens, C.globu- 

 laris, seka harvinaisina C. vaginata ja C. tenella. Ruohoista ovat 

 runsaita ja tavallisia: Phegopteris dryopteris, Eqvisehim sylva- 

 ticitm, Trientalis europo'M, Oxalis ja Majantliemum. Tavallisia 

 vaan vahavaltaisempia ovat sitapaitsi: 



Anemone liepatica, Melampyntm pratense, 



(A. nemorosa), Poly stkJ turn splnulosum, 



Viola silvatica, Asplenium fllix-femina, 



Pyrola secunda, Phegopteris polypodioides, 



P. minor, Pteris aqyilina, 



P. rotundifolia, Lycopodium annotinum, 



Veronica officinalis, L. clavatum, 



ja etelaosassa aluetta viela Listera cordata, seka harvinaisempia: 

 Polystichum filix mas, Pyrola iini flora ja P. media. 



Missa vain pieniakin aukeikkoja loytyy kuusikoissa, siinii kas- 

 visto heti saa toisen luonteen. Semmoisilta paikoilta olen mer- 

 kinnyt muistiini seuraavia lajia: Ranunculus acris, R. cassuhicus, 

 Veronica chamcedrys, Vicia sepium, V. silvatica, Orohiis vermes, 

 Scropjlmlaria 7iodosa, Fragaria vesca, Geranium silvat'cum ja 

 Melica nutans. 



Havumetsiin sekoittuu valista lehtipuita, varsinkin koivuja 

 siihen maaraan, ettii muukin kasvisto muuttuu enemmiin tai va- 

 hemman lehtimetsain kasviston kaltaiseksi. Semmoisissa metsissa, 



