20 K. E. Stoiroos, Nurmijiirven i)it;ijan siemcn- ja saniais-kasvisto. 



joita kutsun sekametsiksi, on kosteusastc joksecnkin sama, kuin 

 kuiisikoisira. Kuilenkin on tiinul kasvistationi sekii fyysillisiltii omi- 

 naisuuksiltaan ettil kasvistollaan suurcsti vaihteleva. Viela vaihtelc- 

 vamniaksi lulee kasvisto senkautla, ctta sekametsat, niinkuin Vai- 

 nio ^) varsin oikein huomauttaakin, usein keinollisesti syntyvat 

 huhdanviljelyksellii milnty- ja kuusimetsain sijoille. Niitii tapaakin 

 tavallisemmin piliijan etelaosassa, jossa huhdanviljelysta yleisem- 

 min on harjoitettu. Pailsi koivua (B. ghitinosa), mantya, kuusta 

 ja loppaii (A. incana) kasvaa sekametsissa seuraavia pensaita: 

 Juyiiperus communis, Ribes alpiniim ja B. rubrum. Varpukas- 

 veista on Myrtillus nigra vahavaltainen seka paikottain myos puola, 

 kanerva, vanamo (Linncea), Lycopoclium annotinum ja L. selago. 

 Sammalpcite on johonkin maarin sama, kuin kuusikoissa ja seu- 

 raavien lajien: Hglocomiiim S2)lendens'm^ Hypnum Sehreheri\-\, 

 TJiujidmm recognitiim' in ja joskus Hylocommm triqvetmm'in muo- 

 dostama. Muista kasveista mainitsen vain seuraavat: Oxalis. Ma- 

 janthemum, Trientalis, Bubus idceus, Arenaria trinervis, Fra- 

 garia vesca, Veronica chamcedrys, Lunula pilosa, Anthoxanthiim, 

 Carex pallescens, Phegopteris dryopteris. Ph. polypodioides ja Po- 

 ly stichum spinulosum. 



Tavallisempia, kuin sekametsat seka ominaisuuksiltaan enem- 

 man konstanttia ovat varsinaiset lehtimetsat, joista voimme eroit- 

 taa kaksi muotoa: koivikot ja lepikot. Kuten sekametsat ovat var- 

 sinkin lepikot useimmiten huhdanviljelyksen kautta muodostuneet ja 

 tavataan niitakin alueen etelaosassa tavallisemmin, kuin muualla. 



Lepikoissa on leppa (A. incana) runsas ja useinkin aivan 

 tiheassa; ainoastaan siella taalla on joitakuita koivuja (B. gluti- 

 nosa) seka joskus mantyja ja kuusia. Sammalikko on harva (Hy- 

 pnum salebrosum y. mj ja varpukasveista tavataan joskus Myrtil- 

 lus nigra. Yleensakin on kasvisto tiheissa lepikoissa niukka, mutta 

 harvemmissa ovatruohot ja joskus heinatkin valtavia. Tavallisia ovat : 

 Anemone nemorosa, Oxalis acetosella, 



Banunculus acris. Majanthemum bifoJium, 



Trientalis europcea, Phegopfteris dryopteris, 



seka Anthoxanthum odoratum, Poa pratensis, Aira ca'spitosa y. ni. 



1) Vainio: Kasviston suliteista j. n. e. siv. 54. 



