Acta Societatis pro F\inna et Flora Fennica. IX. n:o 11. 25 



kojen kanssa. Sitiivastoin nayltavat ne enemman laheneviin Norr- 

 linin „torra faltbackar". Muuten vaihtelee kasvisto talla statio- 

 nilla suuresti maan IVysillisen ja kemiallisen laadun nuikaan. Mata- 

 lan ja harvan sammalpeitteen muodostavat paaa.^iallisesti Thuji- 

 (I'lKm ahidhium ja Pohjfricliuin piJifcnon sekii vahan kosteani- 

 niilla mailla P. jun'tperhunn ja CUmachim denflroidcs. Varpu- 

 kasveista tavataan vahan puolaa fV. r/Y/V ida'a), joskus kanervaa 

 ja mustikkaakin. Heinakasvisto on jokseenkin valtava. vaikka 

 surkastunut ja seuraavien lajien muodostama: Af/rosfis fn/(/aris, 

 Poa prati'iisis, Fcsfiwa nihra. Fcstiird or'nia, Ant/io.rtiuflnnii odo- 

 ratiiin ja Aira ficxuosa. — Riiohoista ovat tavallisia ja valtavia: 



(Draha renin), Achillea millefolium. 



Stellarla f/ramlnca, Evlfjeroii acrls^ 



Sarjhia proctonhens, Hleraclum plloseUa^ 



Alckemllla ntlrjarls, H. aurlcida, 



Potentllla arfjentea, Euphrasia officinalis, 



Scleranthus annuus, Rumex acptosella. 

 PlmplneUa saxlfrar/a, 



Vahavaltaisia vaan tavallisia ovat sitiipaitsi: 

 Crepls fectorum, Tr. pratense, 



Taraxacutn officinale, Sllene Infiata, 



Scahlosa arvensls, Cerastlum ridgatum. 



Prunella culgarls, Sperrjularla rubra, 



Ranunculus pohjanthemos, Dlanthus deltoldes, 



Turrltls fjlahra, Frafjarla resca, 



Viola arenarla, Potentllla tormentllla, 



V. canlna, Campanula patula, 



Veronica rerna, C. rotundl folia, 



Trlfollum repens, Pterls aqrlllna, 



seka harvinaisia: Leontodon autumnaHs {io^k\x^idiNdi\\\sQm^\), 

 Veronica chanuedrijs, Vlscarla culgarls, Thgmus serpyllum, Are- 

 )iarla serpglllfolla, Hypericum perforatum, Mgosotls strlcta, Se- 

 dum acre, Botrgchlum lunar la ja B. ternatum. 



Kasvistoltaan verrattomasti rikkaampia ja vaihtelevampia ovat 

 huhta-ahot eli hedelmallisemmat ahot, jotka muodostuvat huhdan- 

 viljelyksen kaiitta metsain sijoille ja ennemmin tai myohemmin 



