28 K. E. Stenroos. Xtirmijiirveii pitiljiin siemeii- ja saniais-kasvisto. 



huomaa. Kun kasvisto niillii viela maanlaadun ja kosteusasteen 

 mukaan on samojen vailitclajen alainen, kuiii huhta-ahoilla, en 

 tassii selita niiden kasvistoa erikseen. Mainitsen vain ne vahaiset 

 eroavaisuudet, jotka niissa olen huomannut. 



Ahoilla kasvavista lajeista en ole niiilla tavannut seuraavia: 



TuD'ttis (jhihrii, Erifjeron acrls, 



Arahis, Antennarki diolca, 



Viola ((rciKU'id, ' Scahiosa arrensia^ 



Arenaria S(' rp nil i folia, Vcrhascum f haps as. 



Vicia silrafica, V. }ii(ji'am, 



Hahus idwus, Calaniafji'ostis cpifp'jos. 

 Epilohiani angasfifoliam, 



Nailla kasvaa sita vastoin lisaksi tai ovat tavallisempia seu- 

 raavat : 



TrolJias caropwus, L. aatamiialis. 



Raiiancalas acris, C\nitaayea phnjfjia, 



R. cassahicas, Taraxacum, 



Geranium silratlcum, Succisa pratensis, 



Lathijrus pratensis, Gentiana campestris, 



Rosa cinnamomea, Prunella vulgaris, 



Geum rivale, ' Eqrisetum silvaticum, 



Scorzoiiera humilis, E. pratense. 

 Leontodon hispidus, 



Alueen niittymaista luen tahan ryhmaan ainoastaan varsinai- 

 set niityti. jotka kosteusasteen ja siis kasvistonkin mukaan jakaan- 

 tuvat kuivempiin eli nurminiittyihin tai nurmikkoihin ja kosteisiin. 

 Edellisilla niista muodostavat runsaan tai melkeinpa yhtamittaisen 

 heinakasviston kapealehtiset ..Graminacea^'w" kasvit, joiden ohessa 

 ruohokasvisto on jokseenkin runsas. Kosteilla niityilla taas on 

 kuten luonnollistakin saraheinat (Cyperacece) runsaampia. Sam- 

 malkasvistokin on nurmikoilla niukka, vaan kosteilla niityilla run- 

 sas ja useitten Sphafinuni-, H(jp}ium- ja Folf/trichum-ldiiien seka 

 Aulacomnion paliistren ja Climacium dendroides'in muodostama. 



Heinakasviston nurmikoilla muodostavat: Aira ca'spifosa, 



\i Heteniityt, jotka ovat vesiperiiisempia ja sammalkasvistossaau y. ni. 

 euemman miiistuttavat soista, esitan vasta naiden rinnalla. 



