36 A'. E. Sfenroos. Xiirinijarven [)itajiin siomen- ja saniais-kasvisto. 



taan riimeiden laiteella. — Muu kasvisto vaihtelee useinkin sangeu 

 suuresti maan vesiperaisyydon mukaan. 



Ruohoista ja heinistii ovat valtavia tavallisesti: ('((rc.r f//oht(- 

 laris, (\ rtnicsri'us. EqrUetum silvaticu'ni var. (■(ipilhfn', seka 

 useasti myos Carer cwtipitosd. C. fmclhf (paikott.), C. loliacea 

 (paikott.), ja vetisissa korvissa viela runsaitakin: Mcnyrnifhes tri- 

 foliata, Comanim paha-frc, Eqri^etum Jinwsuw ja Carex amjnfl- 

 lacea. — Tavallisia ovat sitapaitsi: 

 O.raJis acctosrila. C. sti4lul(if((. 



Trienfidis curopa'd. Air a ccespifosa, 



Pj/rola miuor. Af/rostit^- can'maj 



j\[nj(i}ithvmuni hifol'mm, Cdhtmaf/rosfis hoiccolafa, 



Er'iophorum (rnfi^isfifoVniw , Plwijoptfris (Irj/ojjfpr/s. 



Carex juncvUa. Asplenium p'/ix fcmhia y. m. 



seka harvinaisia: 

 Stvllarld lonr/ifolla. Lisfcra cordata, 



Ruhus chanuemorus, Carex limosa, 



Galium triflorum, CaJamagrosth pJirarpnitoides ja 



Circcea alpinn. Eqvisetum palusfre. 



Pyrola lodffora, 



Paitsi korpia tapaa rameiden laiteilla viela vetisilla paikoilla 

 formationiii, jota karakteriseraa runsas koivikko. valtava paju- 

 pensaikko, jokseenkin valtava (useiii valtavakin) ruolio- ja heina- 

 kasvisto ja melkein yhtamittainen sammalikko. Tama kasvistationi, 

 jonka Wainio kutsuu viidaksi ^), eroaa siis seka suuremmalla mar- 

 kyydella etta kasvistoltaan melkoisesti edellisista kasvipaikoista. 

 Useimmiten on koivu (B. odorafa) nuori, hoikka ja rujostunut, ja 

 muista puulajeista kohoaa siella taalla joitakuita mantyja. leppiii 

 (A. incana) ja kuusia. — Pensaikon, joka joskus on koivikkoa 

 valtavampi, muodostaa paaasiallisesti Salix phyUcaifoVKi, mutta 

 seassa kasvaa usein S. pentandra ja S. cinerea. — Varpukas- 

 vistoa edustaa Vacchi'mw rith- idrea (typpailla) seka joskus Mi/r- 

 tdlus nif/ra ja rameista tulleista lisaksi Ledam palusfre, Andro- 

 meda poUfolia ja J\lf/rfilhfs uUginosa. 



Ruohoista ja heinista ovat tavallisia: CarfM- fdiformis, C. am- 

 pndlacea, C. resicar'ni ja Eqrhvfinv Ihnosuw, jotka aivan vetisilla 



*) Viidalla ymmilrretaan puhekielessii yleensii nuorta koivikkoa. 



