38 K. E. Stenroos, Niirinijurven i)itiijan siemon- ja saiiiais-ku^visto. 



nayttaa niiidcn marjempi keskus, jossa vain joitakuita aivan pie- 

 nia mantyja sicllii tiialla kohoaa, todistavan, etta niidenkin pai- 

 kalla alkuaan on oUut aukeampi ramemuodostus, jossa ymparoi- 

 vat mannyt sittemmin ovat saavuttaocet yha suurempaa jalansijaa. 



Maapera on mantyrameilla jokseonkin marka ja mattainen 

 ja tihean sammalikon peiltama, jonka muodostaa elenkin S}}h(t- 

 (/)utni (iciitifoliiini ja paikottain S/jIi. {■ipuhifoUvm, seka varsinkin 

 mattailla Poh/fricJnrm roiinnfoir ja P. juniperinum. Jakalista 

 ovat vahavaltaisia, vaikka lavallisia Cladhta ranfi'tfcr'nifi ja man- 

 tyjen oksilla etcnkin Jvrciiun ftfrfuracca yd Ali'cforia JHh/ifd. 

 Runsaan varpukasviston muodostavat: Lechim pahistrc. MyrtUhis 

 iiUfi'mosd ja harvoilla poikkeuksilla myos B(4ula nana seka vaha- 

 valtaisompina Aiidronirda ]>o/i folia ja Calluna rah/a ris (joskus 

 runsas). Tavallisina ovat naitapaitsi viela: Empetraw nif/nrm. 

 Vacvinnon r'ttis idwa. O.ri/coccas palastris ja 0. niicrocarpus. Muu 

 kasvisto on hyvin niukka ja, paitsi Bulnis ch((nian))orus'ia^ joka 

 useimmitea on runsaskin, ainoastaan harvassa tai yksittain kasva- 

 vien ruohojen ja heinien muodostama. Tavallisia ovat niista vain 

 Eriophoram rafjinatuin. sekin paaasiallisesti aukeammilla paikoilla, 

 ja Dt'OfO'va yofunflifolla, seka harvinaisia: Carer (ilohuJarts. (\ 

 paaclpora. A'rra fJc.ruosa, A. c(Hsp}fosa ja Lijcopjodlum annofinani . 



Rahkasoilla eli aukeilla rameilla on maapera marjempi kuin 

 mantyrameilla, vaan usein kuitenkin jokseenkin kuiva ^ ) ja tihean, 

 turvetta muodostavan sammalikon peittama (katso siv. 10), jonka 

 muodostaa etupaassa Sjihafjiunn acafifoJiam. vaan vahavaltaisem- 

 pina seassa jotkut muutkin SphAajW. Jakalista on Cladina ra)i- 

 (I'lfrrina pienemmilla aloilla jokseenkin valtava seka vahemmiissa 

 maarassa (V. silratica ja jotkut Clado)iia-\^]\\.. Varpukasvisto on 

 runsas ja yleensa samojen lajien muodostama, kuin mantyrameissa. 

 Calluna ralf/ari.s, Empcfvum nlfjrun), Andromeda poJifolia ja 

 rteycorc?/,y-]ajit ovat taalla kuitenkin runsaampia, jotavastoin Li- 

 duni palastre, Mi/rtiUas al/f/inosa ja Bcfula nana ovat vaha- 

 valtaisia ja pienempia. Muista kasveista ovat EriojjJwiin)) r((f/i- 

 nafarii. Bahas rhariKf moras ja Droscra rofandifolia useimmiten 



^) Semmoiset suot, joissa tiirve on niin tiheaii ja kiinteiitii, etta se siina 

 kiivellessa tuiituu elastiselta, ovat tosin kuivempia, mutta jo 30—40 cm. sy- 

 valla rahkan alia tiilee tumma, melkein jaakylma vesi nakyviin. 



