Acta Societiitis pro Faunu ft Fora Fennica, IX. n:f) 11. :^.> 



runsaita, kaksi eiisimiuiiiiillua pultetuilla soilla erinumaisen mn- 

 saita. Silapailsi tavataan tallii kasvipaikalla harvinaisenpuoleisina 

 seuraavia kijia: Droscni I(>h(// folia. Cnrc.r tlion-d, Sah.r iiii/rf//io>- 

 (/i>- ja Schi'tic/inrid [ml n sins. 



Jarvien ja lampiloideii rannoilla sekii josku.s niiista liippu- 

 maltominakin tavataan alucella vielii n. s. heteniittyja, joilla maa 

 on markii nielkein kuin rahkasoissa ja keskeymatloman sammal- 

 kasvi.^ton peittama, jonka muodostaa samoin Sjf/uuptnin (tcufi- 

 foliani. mutta myoskin Aiihiconndon pafit'^frc Jlt/jnunn sfcllaticDt, 

 H. ci(sj)i(h(fii)H. Sj//i<if/iniin ciimhifoVium. Fohjtrichiiw vomininir 

 y. m. Heinakasviston, joka niiilla useimmiten on jokseonkin run- 

 sas, vaikka harvanlainen, muodostavat etenkin Knojihonim ni(fi- 

 HfifHii). K. (i)i(/Hsf/foliniii. Carer choydorrhiia. (\ hmosa. (\ irr/- 

 V^^^L (\ caHcscoi.^. C((Iania(/n)st/s strict(( isi Af/rosfis canina, mutta 

 useasti myos (\ <l'ioica. i\ pa a ci flora, C. ruh/aris jr Eqrisrfam 

 paUi^-frc. Harvinaisempia ovat sitapaitsi viela seuraavat: (■arc.r 

 Persoonii. C. elow/afa. C. ordcri, C. micro^fachiia. Eriophoruw 

 alpinum. seka satunnaisia Aira ca'spitosa ja Foa jn-atcns'is. Valta- 

 vaa ruohokasvistoa edustavat seuraavat lajit: Mon/aufhcs fn- 

 foliata, Fvdlcularls jxilastris^ Drosrra rofanfJifoJin, (ialiaw pa- 

 lasfre. EpHoh'nim palmtre, Feucedamnn palusfrc seka vahiivaltai- 

 sina Farnass'ta palusirL«, Viola epipsiJa ja Veronica .^catcUafa. 



Harvinaisempia ovat: Scheackzeria pah(.sfrii>. Cicuta rrrosa. 

 Drosera lonpi folia, Cakmafjrostitf phrapmifoides, Monti a fontaua, 

 Rahas chama'woras, SUdlaria pahtsfyis. Galiam fripdum. Lafhp- 



riis p)alasfyi><. 



Varpukasveista on O-njcoccas paJat^-fyis valtava seka joskus 

 Andyomeda polifolia ja viihavaltaisia tai satunnaisia O.ri/coccas 

 wicyocayjfus. Mi/ytiJIas alipiaosa ja Einpefram. 



Paitsi heteniittyja tapaa jokien ja varsinkin malalan Nurmi- 

 jarven rannoilla ainakin kahdellaisia lettomuodostuksia. Toisilla 

 niista, jotka ovat tavallisempia jarvien rannoilla ja melkein aina 

 heteniittyjen kanssa valittomassii yhteydessii, mutta tavataan jos- 

 kus vetisissa niittylaaksoissakin, on alusta ohuen, pilaasiallisesti 

 Hphafinayn caspidafam'm tai Hpj>na,ii-\2Li\en (H. fiaifims. H. fp- 

 qanfraiii, H. sfillataii) v. m.) muodostaman hyllyviin rahkan pei- 



