Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennic-a. IX. ii:o 11. 



41 



Viiineisou kasvipaikkaryhmaii inuodostavat vedet, juihiii lueii 

 myuskin rannat eli sen kapean maareunan ^), joka valittuiiui.sti ra- 

 joittaa niita. Nc eroitaii tassii neljaiin ryhmaiin: Jarvet, lammit, 

 latakot ja juoksevat vedet. Suuremmassa maariirisa, kuiii iiiillaan 

 kasvipaikalla, vaikuttaa ehken vesien kasvistoihin pohjan laalii- 

 Ainoaslaan pikaisen silmayksen tarvitsee luoda rannikoille, liuoma- 

 taksecn joksocnkin jyikiin eroiliiksen kasvistossa esim. soraisilla ja 

 mutaisilla rannoilla. Useimmat alueen jarrcf ovat pohjaltaan liiek- 

 kaa tai soraa, vaan iiionet lahdclmat ja matalikot savca tai inutaa- 

 kin ja ctenkin on malala Xurinijarvi liuoinaltava taniantapaisista 

 rannoista. (Katso edella jarvista!) 



HickLii- tai sorajiohjalla kasvaa l,5:n nietrin syvilssii vedessa 

 tai syvemmalla harvoin niuita kasveja kuin Isortrs hicnstris ja 

 Potaniof/ctou jicrfolinfiis sekii (ohuen mutakerroksen peittamalla 

 pohjalla) Jiatnicliniin /i('h'roj)/fi/lhnn. Matalammassa vedessa ovat 

 jo runsaita, paitsi edellamainitut, Iiioiinicuhis rcjjtfnis, Lohclia 

 Doi'tmanud. Miirio[)lv)Jhtm ((Itenuflorum, kehittymattomat varret 

 ^cirpus acfcn/ari.^'ia. EJaf'nic fr'noidrn (r.) 2), seka Fhraf/mitcs 

 cominunix. PoJt/f/o)iirin ampMh'nim, Jimcus ><uphins (r.) ja Isoi'- 

 trs ('ch'niosjiora (r.). Veden rannalla seka hiekkaisella rantaiiy- 

 raalla ovat tavallisia: IiiDnn/c/dtts rcpftuis, Junots hi/foiiifts. Ca- 

 r<'.r Ocdcri, Jioicifs alphr/fs. (\ fil/fonnis ja harvinaisia: molem- 

 mat Isoi'ff's-Vajii, SfdrnJarin tK/rdfirn, Kfafinc fyiaiKhn. .hrttcKs- 

 siip'nius ja Liifhniiii sitJictirin. Ptiista on tervaleppa (A. t/lnti- 

 iioxa) tavallinen. 



Saripohjdlla tavataan vedenalaisista kasveista tuskin muita, 

 kuin joitakuita sammalia (Hiiininni fiuitaus. H. tf/f/intfcauo tai 

 Xitclhi mucronnfii. Sitavastoin ovat pinnallc tai sen ylapuolello 

 kohoavat kasvit tavallisempia ja runsaampia, kuin edellisissa. Vielii 

 o,.5 — l,5:n metrin syvassa kasvaa seuraavia lajia: 

 Potamog<4ou nafans, Spai'ipnihim. simpler f. lojipisfn- 



P. perfoUafus. w}nv, 



P. nitens^ Sji. uatnns. 



P. ohtwslfoUus, Sp. nimosuui, 



^) Vesissa, joiden reunat ovat matalat ja loivat, ei tilma raja ole niin 

 jyrkasti eroitettii, koska vedeii uoiisemincn ja laskeminen saa aikaan tiissil- 

 kohdin suiiria mimtoksia. 



-) rillii merkitvt ovat harvinaisia. 



