l^ K. Siitoin, Sarajarven elaimisto. 



III. Elainten leveneminen jarven eri alueissa. 



Jarven sara-, ruoko-, korte- ja keskinen seka kasviton 

 alue eroavat toisistaan siksi paljon monien tarkeitten ominai- 

 suuksiensa, kuten kasvullisuiitensa, valaistuksensa ja syvyys- 

 suhteittensa kautta, joten on luonnollista, etta nain paljon toi- 

 sistaan eroavien alueitten elaimistokin on erilaista, silla kunkin 

 alueen elaimet ovat mukautuneet alueellaan vallitseviin olosuh- 

 teisiin. 



1. Sara-alue. Niinkuin jo aikasemmin mainitsin, vaihtelee 

 syvyys tassa alueessa — 0,4 m ja kasviston muodostaa viilo- 

 ja pullosara. Pohjamutaa tukevat sarakasvien pohjanalaiset 

 osat ja tekevat sen kovaksi. Tiheassa seisovien korsien takia 

 on valaistus vedessa hyvin vahainen ja vedenvari ruskeata. 

 Tassa alueessa elavat pohjalla ryomivat juurijalkaiset, kuten 

 Diffiiigia ja Arcella lajit seka Euglypha alveolata. Turbellarioista 

 elaa taalla ainakin iso Dendroccelum Jadeum ja muista madoista 

 joukottain esiintyva nematodi, Dorylaimus laji seka harvasukai- 

 sista jarven yleisin, Stylaria lacustris. Avonaisemmissa ranta- 

 vesissa elaa juotikkaista tavallinen hevosjuotikas, Aulastomum 

 gulo. Rataselaimista mainittakoon suvut Floscularia, Philodina 

 ja Rotifer seka Plceosoma triacanthum, Euchlanis dilatata, Cat- 

 hy pna luna, Mastigocerca hicristata, Monostyla lunaris, Coliirns 

 hicuspidatus, Noteus quadricornis. 



Nilviaisista loytyy Limnoea stagnalis ja Sphcerium cor- 

 neum. Niveljalkaiset ja niitten joukossa ayriaiset muodostavat 

 suuren osan taman alueen elaimistossa. Hankajalkaisista ovat 

 alueen varsinaisia asukkaita: Cyclops Leuckarti, C. macruriis, 

 C. serrulatus, C. strenuus, Canthocamptus staphylinus. 



