Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 29, n:o 10. 13 



tuskin eroittaa rehevan ja korkean rantamatalikkokasviston ta- 

 kaa. Jarven pohjoisosassa ymparoi kasviton alue saarta sen 

 rehevine saraa ja kortetta kasvavine rantoineen sinertavana 

 vyona ja etelaosassa muodostaa se kaikkialla yhtalevean ran- 

 nikkokasviston takia jarven taman osan muotoisen alan. Aal- 

 loilla on taalla vapaa ala temmeltaa ja jo vahainen tuuli saa 

 veden siksi kiivaaseen liikkeeseen, etta se tuokion kuluttua se- 

 koittuu pohjamudalla. jolloin pintavedestii otetussa naytteessa 

 tapaa joukottain alueen pohjan elaimistoa. Syvyys vaihtelee 

 tiissa alueessa, lukuunottamatta jo mainittua kolmea syvempaii 

 kohtaa, 0,4 — Ofi m, siis samoin kuin kortteikossa. Kasvittoman 

 alueen ala on keskikesalla ja syksyllii ehka ainoastaan noin Vs 

 jarven koko pinta-alasta. 



Levakasvullisuudesta. Levakasvullisuus muodostaa tarkean 

 osan jarven kasvistoa. Syyspuoleen, elokuun keskivaiheelta syys- 

 kuun loppuun, on leviJkasviston kukoistusaika. Silloin ovat 

 kaikkien korkeampien kasvien vedenalaiset osat, puukappaleet 

 ja kivet paksun leviikerroksen peittamia. Paljain silmin kat- 

 sottuna nayttavat rihmaleviit (Confervoideae) muodostavan ker- 

 roksen paa-osan. Suurennuslasin avulla huomaamme niitten 

 joukossa useita kiini-istuvia piilevia (Oomphonema ja Cymhella). 

 Vedenpinnalla kelluvien, etenkin lumpeenlehtien alapinnalta 

 raavitun huopamaisen sakan seassa tavataan Oedogonium (esinn. 

 Oed. nodulosum Wittr.) ja Bulhochcete lajeja. Tassa sakassa 

 huomaa joskus jo paljain silmin vihreita limamohkaleita, jotka 

 tarkemmin tutkittuna huomaamme olevan sinilevasukuun Rivu- 

 laria tai rihmalevasukuun Chcetophora kuuluvia. Tavataanpa 

 Chcetophora pisiformis' en muodostamia herneenkokoisia limapal- 

 loja muittenkin kasvilajien vedenalaisilla osilla kuten ruo'on 

 korsilla, lisaksi vedessa lahoavilla puukappaleilla seka kivilla, 

 joitten pintaa melkein aina peittaa myos Oloeocystis vesiculosa. 

 Ksineisiin kiinnittyneitten ja uiskentelevien rihmalevien joukossa 

 ja muuallakin jarvessii tapaamme lukuisia piilevia ja yhtyma- 

 levia. 



