12 K. Siitoin, Sarajarven elaimisto. 



on paljoa kovempaa. Missii kortekasvullisuus on tiheaa, ei sen 

 seassa muita kasveja tavata. Karummalla pohjalla kasvavat 

 korteet harvemraassa, jattavatpa valiinsii avonaisia paikkoja, 

 jotka ovat aivan toisen kasvullisiiuden tayttamat. Naista ovat 

 valtavimpia useat kelluvalehtiset vesikasvit kuten Nymphcea 

 Candida, Nupliar luteum, Potamogeton natans ja Sparganiim 

 simplex seka Hippuris vulgaris, Utricularia vulgaris ja Lemna 

 minor. 



Syvyys kortealueessa vaihtelee 0,4 — 0,6 m. Pohjanlaatu 

 on taalla vetelaa mutaa, jolle eivat kortteen tiheastikaan toi- 

 siinsa kietoutuneet juurakot sanottavasti tukea anna. Paikot- 

 tain peittaa pohjaa taalla mahtava Hypnum kasvullisuus. Alueen 

 sisaosissa ei aalloilla ole tiheasti toistensa vieressa kohoavien 

 kortteitten takia vaikutusta, mutta sen ulommissa osissa on 

 niitten vaikutus tunluva. Jo heikonkin tuulen puhaltaessa saa 

 veden Hike taalla mudan pohjasta kohoamaan. 



4. Keskinen vybhyke. Naitten kolmen rantakasvisto- 

 alueen ulkopuolella ei jarven pinta ole aivan avoin, vaan 

 peittavat sita erilaiset, etenkin kelluvalehtiset kasvit: Niiphar 

 luteum, Potamogeton piisillus, Nymphcea Candida, Sparga- 

 nium simplex, Potamogeton natans, Sparganium natans, Pota- 

 mogeton perfoliatus, Sparganium, minimum ja useat muutkin 

 kuten Alisma plantago, Sag'ittaria saqittifolia, Scirpus paluster 

 ja Hippuris vulgaris, niin etta kokonaan kasvittomaksi alueeksi 

 jaa ainoastaan hyvin pieni, korkeintaan n. Vs osa jarven koko 

 pinta-alasta. Viela mainittakoon lukuisat tiheat luikkapalvat 

 jarven etelii-osassa, kortteikon ulkopuolella. Rannoilla n:iata- 

 lassa vedessii ja kasvittomalla alueellakin keskella jarvea kas- 

 vaa tiheita Hypniim fiuitans ja H. giganteum joukkioita, jotka 

 yhdessa rahkasammalkasvullisuuden kanssa, vahitellen, imutta 

 varmasti muuttavat maaksi rantoja. Taman ehka vuosituhansia 

 kestaneen tyon tuloksena on Sarajarven suoniitty ja mantyrlime. 



5. Kasviton-alue on jarven keskella ja supistuu se keski- 

 kesalla kasviston runsaasti kehittyessa jarven pohjoisen ja ete- 

 laisen puoliskon keskelle. Matalalta rannalta tahystaja voi sita 



