Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 29, n;o iU. 11 



1. Saravydhyke on liihinna kuivaa ranta-ayrasta ja etenkin 

 vahan veden aikaan, osaksi silla. Se muodostaa jarven ympari 

 tummanvihrean, paikottain ruo'oston harventaman tai keskeytta- 

 mankin vyon, KasvuUisuus talle alueelle on siirtynyt maalta- 

 piiin. Syvyys vaihtelee tiissa alassa 0—0,4 m ja saravyon le- 

 veys eri osissaan 5 — 25 m. Valtakasveina ovat: Carex acuta 

 ja C. rostrata. Pohjanlaatu on tiheasti matastavan viilosaran 

 takia kovaa. Tiheassa seisovien korsien takia on valaistus 

 tassa alueessa hyvin vahainen, vielapa auringon ylimmillaankin 

 ollessa, silla kattomaiseksi varjostimeksi kaartuneet lehdet ja 

 latva estavat auringonsateita veteen tunkeutumasta. Tihean kas- 

 vullisuuden takia eivat tuuletkaan piiase aalloillaan vettii poh- 

 jamudalla sekoittamaan. Ruskeata on vesi taalla runsaan multa- 

 happopituisuutensa takia, jota syntyy alueen pohjalla raiitane- 

 vista kasvijatteista. 



2. Ruokovyohyke. Phragmites communis' eWa, on tarkea 

 osansa jarven kasvistossa. Se ei tosin muodosta yhtajaksoista 

 vyota jarven ympari, vaan niinkuin jo mainitsin, katkaisee pai- 

 kottain saravyon sekii tunkee niissa paikoissa syrjaan kortekas- 

 vullisuuden. Etenkin itaisen- ja lantisen niemen rannalla muo- 

 dostaa se mahtavan kasvullisuuden, joka lahes miehen korkui- 

 sena kohoaa pinnan ylapuolelle. Nayttiia silta kuin se tunkisi 

 tieltaan saran ja kortteen ja yha enemman valtaisi alaa. 



3. Kortevydhyke. Kortteikon muodostaa Equisetiim limo- 

 sum ja ymparoi se 10—80 m leveana vyona sara-aluetta jarven 

 puolelta. Niilla paikoin missa ruo'osto katkaisee saravyohyk- 

 keen, niinkuin esim. lantisen niemen rannoilla, nahdaan usein 

 yksityisia kortepalvia ruo'oston ulkopuolella jarvessa, jossa ne 

 kauempaa katsottuna nayttiivat vihertavilta saarilta. Tammoisia 

 kortekasvullisuuden muodostamia tiheita palvia tavataan muual- 

 lakin jarvessa, etenkin sen pohjois- ja lounais-osissa, paikottain 

 kokonaan erillaan rantakasvistosta. Palvat ovat niin tiheita, 

 etta ruuhella tointuskin paasee niitten lapi ja syvyys niissa ei 

 ole pienempi kuin palvan ulkopuolellakaan vapaassa vedessa, 

 mutta pohjan laatu toisiinsa kietoutuneitten juurakoitten takia 



