I. Jarven ja sen ympariston yleinen luonto. 



Jarven asema ja muoto. 



Sarajarvi (Saarenjarvi, Saarajarvi) sijaitsee Sortavalan pita- 

 jan Iso-Rytyn kylassii noin 10 km suoraan pohjoiseen Sortava- 

 lan kaupungista. Jarven muoto on pitkulainen. Melkein kes- 

 kesta ita- ja lansirantaa pistavat vastakkaiset niemet jakavat sen 

 kahteen luonnolliseen puoliskoon. Pohjoisessa, tuntuvasti leveam- 

 massa osassa on saari, ja etelaisesta, joka saannollisesti kapenee 

 etelaanpain, lahtee jarven ainoa poisvievii juoksu, Sarajoki (Saar'- 

 oja). Suora viiva luoteisrannan keskikohdalta saaren yli Sara- 

 joen alkuun saakka on jarven suurin pituus; se on noin 1,4 km. 

 Pohjoinen ja etelainen puolisko ovat melkein yhta pitkat. Edel- 

 lisessa, jonka pohjoisosa on n. 0,7 km levea, on myos jarvi le- 

 vein. Idasta ja lannesta pistavien niemien valissa kapenee jarvi 

 ainoastaan 0,2 km leveaksi salmeksi. Jarven ymparys, veden 

 keskikorkeudella ollessa, on n. 4 km ja sen pinta-ala 0,7 km^. 

 Mitaan suurempia lisavesia ei jarvi saa, paitsi sita ymparoivien 

 soitten ja viljelysmaitten kautta kaivettuja ojia seka satunnaisia, 

 kevaalla ja sadesaalla syntyvia puroja, jotka tuovat vetta jarven 

 laheisesta ymparistosta. 



Kevaalla lumen nopeasti sulaessa voi jarven varsinainen, 

 asken selitetty muoto kokonaan muuttua, kuten tapahtui esim. 

 kevaalla 1905. Jarven ayraat siirtyivat silloin enemmiin tai va- 

 hemman entistaan ulommaksi joka suunnassa riippuen tietysti 

 maan pienemmasta tai suuremmasta kaltevuudesta jarveen pain, 

 enimmin matalan suo yli jarven lansirannalle. Kartalle vedetty 

 vuosiluvulla varustettu viiva osoittaa niitten aseman toukokuun 

 9 p. 1905. Yleensa voisi sanoa, etta jarven ayraitten korkeus 



