Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 29, n:o 10. 7 



Noin 60 vuotta sitten on Sarajoen lahtokohtaa syventa- 

 malla laskettu jarven pintaa vahiin. 



Pohjan laatu on eri paikoissa jarvea siina vallitsevasta 

 kasvullisuudesta riippuvainen ja melkein kauttaaltaan 1 — 1,5 m 

 paksuista mutaa. Jarven etela-osa seka koillinen ja luoteinen 

 kolkka, joissa kahdessa viimeksimainitussa on erittain tihea vita- 

 kasvullisLius, ovat syvempimutaisia. Muta on muodostunut run- 

 saista kasvijatteista ja tiiveydeltaan, missa vaan toisiinsa kietou- 

 tuneet juuret ja juurakot eivat sita tue, niin pehmeaa, etta pie- 

 ninkin vedenliike saa sen pohjasta kohoamaan, Keskikohdalla 

 jarvea, kasvittomassa alueessa, saaren luoteis- ja etelapuolella 

 seka lantisen nieinen etelarannalla kohoaa savi aina pohjan pin- 

 nalle asti. 



Veden lapinakyvaisyys. Kirkkaalla ja tyynella saalla sula- 

 aikana nakee kaikkialla jarvessa pohjan. Heikkokin tuuh saa 

 aalloillaan tallaisessa matalassa jarvessa veden helposti pohja- 

 mudalla ja siina elavilla olioilla sekoitetuksi, etenkin kasvitto- 

 massa aluessa, missa pohjasta kohoavat kasvien rungot eivat 

 ole vedenliikkeelle esteena. Veden lapinakyvaisyys riippuu tas- 

 sakin jarvessa suuresti siina elavien pikkuolioitten runsaudesta. 

 Kesan loppupuoiella ja syksyn alussa, eli heinakuun puoUvalista 

 syyskuun keskipaikkeille, jolloin jarven pikkuoHoilla on kehityk- 

 sensa kukoistusaika, on veden lapinakyvaisyys hyvin vahainen, 

 ei kuitenkaan vahin, kuten syvemmissa kasvikoyhissa jarvissa. 

 Vahimmin lapinakyva, viiriltaan aivan kellertavanruskea ja pa- 

 halle haiseva on vesi talvella, jolloin jaakuoren alia hapen puut- 

 teessa matanevista kasvijatteista muodostuu loyhkaavia, varillisia 

 tuloksia. 



Veden iampdmaara. Tallaisessa matalassa mutajarvessa 

 vaikuttaa ymparoivan ilmakehan lampotila nopeasti veden lampo- 

 tilaan. Kirkkaana, helteisena kesapaivana lampiiia vesi jarvessa 

 nopeasti, ikaankuin auringonpaisteeseen jatetyssa vesiastiassa, 

 mutta nopeasti se myos yon tuUen jaahtyykin. Auringonlaskun 

 jalkeen nopeasti jaahtyneen ilmakehan ja veden kuumana kesa- 

 paivana korkealle kohonneen lampotilan eroitus saa aikaan seu- 

 dulla hyvin tavallisen ilmion, etta jarvesta ja sen ymparoivasta 

 suomaasta nousee sakeaa sumua, lampimasta vedesta haihtuvaa 



