8 K. Siitoin, Sarajarven elaimisto. 



ja viileassa ilmassa tiivistyvaa vesihoyrya, joka saannollisesti tyy- 

 nena iltana ja yona peittaa koko jarven alavine ymparistoineen 

 tiheaan vaippaansa. Jotta tama voisi tapahtua tulee ilmakehan 

 olla pilvettoman ja taydellisessa levossa. 



Koska veden lampotila suuresti vaihtelee ilman lampotilan 

 mukaan, on luonnollista etta varhain kevaalla jo huhtikuun lo- 

 pulla tai viimeistaan toukokuun ensi piiivina jarvi luo nopeasti 

 jaiipeitteensa. Tata jaan nopeata sulamista edistaa myos se 

 runsas, aukeita ja loivia, siis kevatauringon lammon vaikutuk- 

 selle aalttiina olevia maita pitkin virtaava tulvavesi, joka lampi- 

 mana saapuu jarveen ja sulattaa jaan. Aikasin syksylla sita 

 vastoin, jo ensimaisina syyshalla-aamuina, niinpii v. 1905 jo 

 syyskuun 19 p:na, oli jarvenpinta itaisella, lehdon varjostamalla 

 rannalla viela kello 9 aamulla rantakasvialueen ulkoreunaan, 

 siis noin 12 m rannasta, n. 3 mm paksun jaariitteen peitossa. 

 Veden lampotila jaakuoren alia 10 cm syvassa rantavedessa oli 

 -f 1 C", ilmassa taas, n. 1 m korkeudella vedenpinnasta ja 

 varjossa + 5,9 C. 



Jarven ymparistbn maanlaatu ja korkeussuhteet ovat hyvin 

 vaihtelevia. Pohjoisrannalla kohoaa jotenkin jyrkkii, koillisesta 

 lounaaseen ulottuva vuori n. 60 m yli jarvenpinnan. Sen juuri 

 ei kuitenkaan veden keskikorkeudella ollessa kosketa vesirajaan, 

 vaan kuivan rantaayraan muodostaa taalla suoniityn kaistale. 

 Jarven rantamaana lannessa on matala ja laaja Sarajarven suo- 

 niitty, johon jarven leveamman osan lansiayras koko pituudel- 

 laan rajoittuu. Lantisen niemen kohdalla kohoaa maa pari met- 

 ria suoniittya korkeammalle. Niemen maapera on savea ja sen 

 rantamaita peittaa yhtajaksoinen tihea sekalehto. Jarven ete- 

 laisen, kapeamman osan koko lounais-, etela- ja kaakkoisrannan 

 muodostaa v. 1896 osaksi palanut rame, jonka korkeus jarven 

 pinnasta vaihtelee 0,2 — 0,6 m. Koillinen rantamaa alkaa itaista 

 nientii lahestyttilessa kohola ja sen kohdalla nousee jarven ran- 

 nalla 15 m korkea vuori, jonka juuren suoniityn kaistale eroittaa 

 vedesta. Taman niemen ja jarven koillisimman perukan villi- 



