36 -S". Siitoin, Sarajarven elaimisto. 



vaalla. Jarvessa tapaa sita ainoastaan paikottain sara-alueessa 

 ojien suussa. 



Daphnia longisplna 0. F. Miiller. Taman lajin olen loyta- 

 nyt muutaman kerran edellamainitiin joukossa. 



Scapholeberis mucronata 0. F. Miiller. Paamuoto ja sen 

 joukossa yhta yleinen muunnos bispinosa De Geer ovat etenkin 

 kortteikossa heiniikuussa runsaslukuisia; tapasin taallii ensi 

 kerran kevaalla 19. VI. 05 harvinaisena, viimeisen kerran ruo'os- 

 tossa 14. IX. 05 jh; kerran kasvittomassa alassa jarven poh- 

 joispaassa IX. 04, satuloittuna ensikerran 14. IX. 05. Elaa ylei- 

 sesti kaikissa tutkimissani muta- ja savihaudoissa. 



Simocephalus vetulus Schoedler. Naaras yleinen sara- 

 alueessa. Joskus lummetta kasvavissa paikoissa. Elaa harvinai- 

 sena savihaudoissa. 



Simocephalus exspinosus Koch. Naaras elaa harvinaisena 

 kortteikossa ja keskisessa alueessa. 



Simocephalus serrulatus Koch. Jarvesta olen taman ai- 

 noastaan joskus saanut. Erityisissa savihaudoissa elaii se hy- 

 vin lukuisana. Stenroos kertoo ettei hiin tata lajia monien ke- 

 sien aikana yhtakaan kertaa Nurmijarvessa huomannut. Yht'ak- 

 kia 7 p. kesak. 1897 loysi hiin sen kaisla-alueesta seka rannalla 

 olevasta latakosta. Pian se kuitenkin katosi eika sitten eniia 

 esiintynyt. Otaksuttavaa on etta muuttavat vesilinnut olivat sen 

 muualta Nurmijarveen tuoneet. 



Ceriodaphnla reticulata J urine. Naaraksen olen tavannut ai- 

 noastaan joskus sara-alueessa ja silloin aina runsaasti Talvi- 

 munilla varustettuja ilmestyy jo heinakuun lopulla. 



Ceriodaphnla pulchella G. 0. Sars. Naaras yleinen ruo'ikossa 

 ja kortteikossa seka keskisessa alueessa. Tapasin 24. V. 05 

 ja 14. IX. 05, kummallakin kerralla yhden, jarven keskella kas- 

 vittomassa alassa. Satuloittuna esikerran 11. IX. 05. 



Bosmina obtusirostris G. 0. Sars. Niinkuin ylempana jo 

 olemme tulleet huomaamaan, on tama jarven yleisimpia elain- 

 lajeja ja elaii kaikissa sen kasvialueissa. Runsaslukuisimmin 



