140 Atriplex patuluin. 



Zidb. ; i ett senare hrei papekas, att den har forekommer pa barlast, jfr 

 Brenu. Obs. — [Uleaborg] fqq: Leiv. ; ehuru enligt miu asikt freqvensen 

 ar vilseledande, har jag dock ej velat utesluta uppg. — [Kemi] >odl. st. vid 

 boningar och pa gator. Torde ursprungligen hafva inkominit med barlast- 

 lera till Kemi stad, men ar numera darstades taml. spridd. Funnen af- 

 ven vid Kallio sag samt vid Vasankari i Simo 187-» : Keckm., jfr 1. c. p. 

 14. — Li. Inari: E. Nylander & M. Gadd!, jfr Herb. Mus. Fenn. I, Kihlm. 

 Ant., Hull Lappm. p. 94 etc. Exemplaret fores numera till var. hnlopMln; 

 se f. o. under denua varietet. — Lapp. noss. se under var. halophila. Be- 

 ket. p. 588 anfor onktigt (se N. I. Fellm.) uppg. under hufvudformeii. Det 

 b6r emellertid framhallas, att A. patulum i Mela PL anfores bl. a. frau 

 Kautalaks »in ruderatis» och »pell08sa», hvarfore det icke vore omojligt, 

 att hufvudformen skulle forekomma tiilfalligtvis darstades. Miust lika 

 sannolikt ar dock, att var halophila forekommer pa en afvikande stand- 

 ort. Exemplaren i Mela herb. bl. a. fran K k. Kouta hafva mig veterii- 

 gen ej blifvit kritiskt granskade. — Fran senaste tid uppgifves A. pa- 

 tulum sasom inlaninad af Borg och Rautaniemi fran Lim.: Medd. XXIX 

 p. 38, hvarvid den dock uppraknas bland mer eller mindre tillfalliga 

 arter. En mojlighet vore dessutom att exemplaret, sora jag ej har sett, 

 icke skulle tillhora hufvudformen, utan nagon varietet. 



For att sarskilja hufvudformen fran de langre fram upptagna for- 

 merna, anvandes for densamma benamningen f. erecfa (Huds.) t. ex. Hartm. 

 p. 350, Mela Kasv. Ill etc. Fran Helsingfors-trakten sages om f. ereda 

 D minus fq praesertimque in umbrosis vigens" : W. Nyl. p. 42 not, hvar- 

 emot f. angustifolia sages vara allman. Det bor framhallas, att A. an- 

 gustifolmm (Sm.) betecknas sasom synonym till hufvudformen: Giirke p. 

 139 — 140, hvaremot erectuni (Huds.) upptages sasom var. b. 



Atriplex patulum f. angustifolia (Sm.) Westerl. ^) 



Una cum forma typica, qiiacMw. a plurimis auctoribiis 

 coniuncta est. 



St fq, f. ar/gustiasima st r: Mela Kasv.; Fenn.: Giirke p. 

 140 (d. arigustissimum). 



Ab. Abo: 1. Ringbom ! ; Kuusto : Ssel. herb.; Uskela Karl- 

 berg: K. E. V. Bonsdorifl; Lojo : Lindb. comm. — Nyl. Snap- 

 pertuna: Ssel. herb.; Inga Fagervik: Hisinger!; [Helsingfors] in 

 cultis plateisque remotioribus vulgaris: W. Nyl.; Tytarsaari in 

 ripis: Brenn.! — Ik. Kiikisalmi: Nikl.! 



') Subforraam angustissimam (Wallr. Beckh.) includens. 



