Acta Societatis pro Fauna et Flora Feiinica, 30, ^":o 1. 321 



Korkeamaki et prope »Rulltabriken» (Blom): Unon.; ad viam 

 ferratam ad meridiem versus ab Orivesi: Hjelt; rarior quam C. 

 pratensis: Wainio Tav. or.; Bonsd. non comm. — Sa. Valkiala 

 Virranniemi: Hult Fort.; prope Villmanstrand ad praedium sa- 

 cellani: Ssel. ami.; [Ruokolaks et Rautjarvij p: Hult. — Kl. st 

 fq usque ad Onegam : Fl. Kar.; var. hirta in Hiitola Vavoja 

 lecta est; Linden!; Parikkala r »Tyrjan suo», Kita: Hann.; p: 

 Baekm.; Impilaks p — st fq, Palkjarvi r Kuhilasvaara: Hjelt; 

 Ruskiala: Enw. hav. — Kol. p, ad Mjatusova st fq — fq: Elfv.; 

 Dreflianka ad P[etrosa]vodsk: Ivanitzky!; Petrosavodsk (Sim- 

 miner!, KuUhem): Norrl. On.; Petrosavodsk: Kihlm. 



Oa. Botom, Stora (A. Nystrom): Stromb.; Ylistaro: Ale. et Ale. 

 Ill, e.fr Laur. Vaxtf. et Herb. Mus. Fenn. II p. 184; Malmgr. non 

 comm. — Tb. st fq : Broth., spec, e Jyvaskyla!, vide etiam Prim, 

 p. 48. — Sb. st r: Mela, spec, e [Pielavesi] Tuovilanlahti!; 

 Pielavesi: Lundstr., cfr Herb. Mus. Fenn. II p. IS^. — Kb. Kide: 

 Brand.!; Kide Puhois: U. V. Telen!, cfr Herb. Mus. Fenn. lip. 

 134. — Kon. »r esse videtur, in palude aquoso ad pag. Jan- 

 kajarvi modo mihi obvia»: Norrl. On., vide Fl. Kar. sub Kl. 

 et Giinth. p. 32, cfr etiam Herb. Mus. Fenn. II p. 134; Velikaja- 

 guba: Poppius! 



Storsta delen af Finl. och J.appl., var. umhrosa .storre delen af Lappl. 

 och norra (eller ostra) Finl.: Fries; uppg. ar aakert oriktig, atminstone 

 hvad Finland angar. — Om. Frantsila: Jul. p. 289; uppg. torde bero pa 

 forvaxling med en form af C. prafensis med rundade smablad. — Lim. 

 Hibina, Imandra (Sashejka): Beket. p. 545; uppg. iir otvifveiaktigt oriktig. 

 — Mahanda afser Linne just C. amara med den »Kallkrasye», som upp- 

 raknas bland vaxter, hvilka sagos forst nedanfor Kristinestad [>Kristina»]: 

 Linn6 Iter lapp. p. 199. 



Var. hirta W. & Gr. 'st. r): Mela Kasv. IIT och IV. FOr min del 

 tror jag, att denna form icke ar sallsynt; ganska manga exemplar i 

 H. M. F. tillhora densamma, jfr afven Herb. Mus. Fenn. II p. 134 och se 

 of van under N y I., Sat. och Kl. — Formen bor emellertid kallas var. 

 umhrosa (Lejeunej O. £. Schulz: iSchulz p. 500. 



Hufvudformen kallas var. glabra Mela: Mela Kasv. Var. trisecta 

 beskrefs af Brenner fran Nyl. 8ibbo : Prot. 4, II, 1905. Det bor i sam- 

 manhanj; harmed framhallas, att ;' trisecta Hartm. (1854) fores sasom sy- 

 nonym till var. trifolia (Wahlenb.) O. E. Schulz: Schulz p. 508; huruvida 

 formerna aro identiska, kanuer jag dock icke. 



En monstrositet beskrifves: Not. XI p. 4*i4. 



Typis inipr. "ij 1!)(m;. 21 



