Acta Societatis pro Fauna et Flora Feunica, 30, N:o 1. 371 



Keckm. p. 12, Stjernvall p. 235, Rosberg p. 43, Hult Lappm. p. 28 och 

 145, [Zett. I p. 146,] Fellm. Anteckn. I p. 509, 536, 571, 594, III p. 335, 

 415, 451, 493, 503, IV p. 222-223 m. fl. Har ma annu anforas folj, uppg.: 

 Skorden af rofvor och ofriga rotfrukter [utom potater] i hela landet ut- 

 gjorde ar 1888 332,825 hi, hvaraf i Uleaborgs Ian 8,514 hi: Statistisk ars- 

 bok for Finland 1891 p. 26; enl. de utdrag jag gjort pa statistiska bj'ran, 

 belopte sig daraf pa Lappmarkeus harad 68,5 hi, men ingenting pa Uts- 

 joki. Ar 1889 utgjorde skorden i Lappmarkens harad 282 7^ hi, hvaraf 

 10 V2 hi i Utsjoki. — Ar J 902 utgjorde skorden i hela landet 826,974 hi, 

 hvaraf i Uleaborgs Ian 7,613 hi: Stat. arsb. for Finland 1904 p. 88. I 

 detta sistnamnda belopp utgor dock sakert turnipsen hufvuddelen ; i hvart. 

 dera beloppet for hela landet ingar skorden af kalrotter. — Ob. sSas ar- 

 ligen af Allmogen till eget behof . . . 1788 i Apotekstradgarden [i Ulea- 

 borg] fick jag tata och svampfria Rofvor, som vagde 5 ^2 kg [t>13 marker*] 

 utan blad och stjalk»: Jul. p. 24. — Li. Toivoniemi uppna rofvorna storle- 

 ken af en vanlig porslinstallrik : Nordling p. 306 och gifva god afkastning: 

 1. c. p. 315; afven namnes att 7,7 kg [»18 "ffis] roffro blifvit skordadt dar- 

 stades: 1. c. p. 314. — Fran Utsjoki namnes, att rofvor vagt t. o. m. ofver 

 »ett skalpund)) [0,4 kg]: Fellm. Anteckn. I p. 138. — [L. e n t. Odlas raed 

 stor framgang har [vid Kaaresuanto prastgard], i liten skala anda upp till 

 nybygget Naimakka: Lsest. p. 9, jfr Clarke p. 466. Pa Hirvasvuopio ny- 

 byggen pa hvardera gardstomten sma rofplanteringar: Linden Bidr.] — 

 Lapp. ross. 1 Kantalaks, Porjeguba, Umba och Pjalitsa uppriiknas rofvor 

 sasom odlade: Mela PL, jfr om Kantalaks redan Schiib. p. 302 (och Beket. 

 p. 547). I Umba odlas endast rofvor, likasa i Kuusreka: Edgr. & Lev. 

 T. o. m. fran Kola omtalas rofodling: Fellm. Anteckn. I p. 571. 



Bpassiea eampestris var. rapifera Metzg. 



In his annis in Fennia itiprimis misfrali magis magisque colitiir. 



1 afseende a odlingen kan jag i hufvudsak hanvisa till Elfv. Ant. 

 p. 73, hvaraf framgar att odlingen af turnips har sin intensivaste utbred- 

 ning soder om 62°, men norr om 63° annu [1894] var alldeles sporadisk. 

 Ehuru jag i den botaniska litteraturen for ofrigt endast antecknat en uppg. 

 om odlingen af turnips (L. Y. 1902 p. 311), dar en turnips vagande 8 kg 

 omtalas, och icke tagit kannedom om den hithorande jordbrukslitteraturen, 

 kan jag dock med full ofvertygelse bekrafta Elfvings uttalaude 1. c, att 

 »allt talar for att denna vaxt skall utbreda sig hastigt». 1 Statistisk ars- 

 bok upptages ej turnips sarskildt (se under var. rojja). 



Bpassiea napus L. 



In Fennia non sponte occurrit, sed var. n a p ohr assic a (L.) in toto 

 fere territorio saepissime quamvis minore copia colitur. 



