372 Brassica napus. 



»Saepe colitur in usum oeconomicum (ob semina et radicem), turn 

 etiam quasi subspontanea occurreus*: Nym. Consp. p. 46. — R, SV : Brenn. 

 Flor.; sa vidt jag vet, beror uppg. pa forvaxling med Br. campestris var. 

 biennis. Redau Rupr. F\. Ingr. p. 95 foniekade artens forekomst i de de- 

 lar af Finland, hvilka ban besokt, ocb formodade, att de aldre uppg. [fran 

 I k. Parkala] afse Br. ccanpestris. 



Fran barlast ar arten antecknad O b. Uleaborg Toppila (Dr. Sten- 

 back): Zidb., jfr Brenn. Obs. — Ehuru arten sa allmant odlas, forvildas 

 den sallau i vart land; dock bar jag sett den salunda tillfallig Sat. nara 

 Tammerfors 1887: Hjelt. 



1 afseende a odlingen far jag framst banvisa till Elfv. Ant. p. 73— 

 74, jfr 1. c. p. 21 med tillhorande karta (II), Elfv. Kult. p. Ill under namu 

 af var. rapifera ocb Elfv. i Atlas p. 4 (med kartan 11 b). Har ma till- 

 laggas, att kalroten upptages redan af Till.; vidare namnes: storsta delen 

 af Finland och sodra Lappl.: Fries; trifves annu anda upp till Sodankyla 

 ocb Kittila: Ign. Geogr. p. 349. — Kp. Solovetsk: Geogr. F. T. 1899 p. 43. 

 — Ob. Ylitornio Jolma nara Aavasaksa: Turistf. arsbok 1902 p. 80. — 

 Li. Toivoniemi odlad a kalljord med god framgang: Nordling p. 307, jfr 

 I. c. p. 315. I Utsjoki blefvo kalrotterna mindre an rofvorna: Fellm. An- 

 teckn. I p. 138. Se f. o. Caj. Kasvist. p. 31, Stenr. p. 16, Leiv., Fellm. 

 Anteckn. 1 p. 509, 571, III p. 646 m. fl. [Fran svenska sidan namnes, att 

 kilrotter odlas i Haaparanta med godt resultat, Pajala (medelgodt), trifvas 

 bra, men bli sma: Birg. p. 59. -- Mer eller mindre lyckade forsok vid 

 Naimakka: Lsest. p. 9.] 



Bpassica oleracea L. 



Multis formis in tola ;fere Fennia colitur; formae quaedam usque in 

 Lapponiam coluntur. 



Da i flertalet uppgifter den speciella formen sarskiljes eller kan 

 utredas, upptager jag bar endast de fa uppg., dar detta icke ar fallet, men 

 hanvisar f. o. till formerna. 



Upptages jamte flere former af Till. Odlad i storsta delen af Fin- 

 land och Lappl: Fries; subique colitur (c. multis varr.) et bine inde sub- 

 sponte occurrit»: Nym. Consp p. 46 [nagon uppg. om tillfallig forekomst 

 i Finland ar mig dock icke bekant]. [Uppraknas bland ettariga prydnads- 

 vaxter i Pajala: Birg. p. 61.] Se f. o. Medd. XXV p. 12, Leiv. och ett 

 par fioror. (Jul. under var. capitata). 



Sasom kandt ar af varieteterna var. capitata L. den viktigaste. Gran- 

 sen for dess odling i storre skala framgar af kartan till Elfv. i Atlas (11 b) 

 eller Elfv. Ant. (kartan II), hvaraf tydligen synes, att denua odling spridt 

 sig fran oster. F. o. odlas hufvudkalen anda till Uleaborg: l c p. 4, 

 hvarjamte namnes, att den i goda ar gar annu i Inari, men ar osaker 

 norr om 65": Elfv. Kult. p. 127. En fullstaudig framstallning ingar i Elfv. 



