62 Rubus chamaemorus. 



namaki etc.] »Sen yleisyys paikkakuuuan eri osissa on suoraan suhteelli- 

 nen suomaiden yleisyyteen ja laajuuteen> : Caj. Kasvist. — Nyl. Ymnig 

 pa Jusarogaddarna i Ekenas skargard : Hayr. Ber. — Forekommer ganska 

 talrikt och ymnigt fruktbarande i Kyrkslatt och Helsinge socknar, men 

 det bander icke 8a sallan att froster i juni forstora bloramorna: Sael. ann. 

 — Sat. Antecknad fran Lyttskar r, Pihlava (,T. Asplund enl. Fontell), 

 Kumnas och Bredvik fq och cp (H. Selin), i alhnanhet saknas lampliga 

 lokaler. Hvittisbofjard fq. Luvia cp i sumpinarkerna (E. Hermonen): 

 Hayr. Bjorueb. — Ob. »8oissa ja ramioissa, ojit. kedoille, pellonpientar. 

 run?aasti kaikkialla. Suurempia hillasoita ei ole aivan [Oulun] laheisyy- 

 dessa, ennenkuin Korvenkylan puolessa sydanmailla» : Leiv. Pntk. — Kemi 

 cp : Linne Iter lapp. p. 175, jfr Brenn. Obs. — Lapp. ross. »Der hoch- 

 arktiscben Flora kauin zugerechnet» : Kihlm. Pfl. p. 113 



Till de uppgifter angaende fruktsSttuingen bos liubus chain aemorus , 

 hvilka i det foregaende blifvit anforda (se W. Nyl., Stel. ann. funder N y 1. 

 i petitstycket), Hjelt & H., Wahlenb. och Kihlm. Ant.) ma folj. tillaggas 

 Al. Rikligt fruktificerande : Bergr. — Ab. »Mognar i Pargas, men icke i 

 nagra stOrre mas9or» : Arrh. — jRunsaasti hedelmalla Pyhajjirven rameisellft 

 kaakkoisrannalla ja Pusulan Hyrkkolan Raystin kobdalla laajalla ra- 

 meella» : Weeks. — Nyl. »V. 1883 tuotiin Petkelsuosta poimituita marjoja 

 Helsinkiin kaupaksi useita kuormia» : Stenr. — Forekommer pa de yttre hol- 

 marna i skargarden vid Helsiugfors och Borga och bar darstades vanligen 

 fuUmogen frukt: Ssel. ann. — K I. [Parikkala] »Ainoastaan barvoin hedel- 

 moivana, enimmakseen steriili sentabden etta kukat kylmavat» : Hann. — 

 Ob. Utvecklar rikligt bar, bvilka dock synas vara sardeles omtaliga ') for 

 frost; de utgora for allmogen en ganska viktig inkomstkalla: Keckm. — 

 Lapp. fenn. »Baccas ultimas (exc. Empetro) in alpibus offert* : Wahlenb. 

 p. LXI. Hjortron funnos ymnigt [i Utsjoki 1822]: Fellm. Anteckn. I p. 

 138; manga andra uppg. nr derta arbete kunde annn anforas. — Frost- 

 skador papekas t. ex. S. Gastrin p. 354. — Barns jarga reg. subalp. ymn. pa 

 torfmossorna, baren mogna sedan 10, VIII, [1880]: Arrh. ant. Senare tillag- 

 ges: »I medlet och slntet af augusti 1880 atodo de vidstrackta mossarna 

 kring Varangerfjord alldeles skimrande gula af hjortron, som voro prakt- 

 fuUt stora och utsokt lackra>. 



Om artens forekomst sasom fossil forehgger endast en osaker uppg. 

 fran Sat. .lamijarvi i ett lager, jsom synes mig sa godt som recent*: 

 Herlin p. 180 och G. And. p. 118. Harom namnes: >Har egendomligt nog 

 aldrig funnit arten fossil* : Liudb. comm, 



Nagra former eller hybrider af denua art forekomma icke. Visser- 



') Det torde ej vara baren utan blommorna, som aro omtaliga for 

 frost. Detta galler saval sodra Finland (se nyss ofvanfor under Nyl., och 

 Lappland (ee Kihlm. Ant. m. fl.), jfr Ssel. ann. 



