Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, T. 41, N:o 1. 57 



gelmaki, Orivesi och Kuorevesi namnes: *Suoniityilla yleensa p, Kuore- 

 vedella ja yleensa pohjoisoeassa aluetta st fq, joskus vahjin runsaammin- 

 kin ja kypsilla hedelmilla» : Borg Tiet. — Sa. Baren blifva dock endast 

 i de nordliga delarna [af Savolaks] stora och goda: E. Nyl. & Chyd. — I 

 trakterna vid Willmanstrand under vissa ar rikligt fruktbiirande: 8*1. 

 ann. — K 1. IParikkala] sPaikotellen runsaastikin, mutta enimmakseeu 

 steriili. Ainoastaan Innasennurkan ja Kuljusen kylissa yleisemmin hedel- 

 moiva, muualla hyvin vahassa maarasea pienilla aloilla» : liann.— Palkjarvi 

 utmarkta frukter i ymnighet: Hjelt. — Kol. [Schliisselburg bar ofta ymnig 

 frukt, sasom det uppgifves : Sahib. Dagb.] — Oa. Satter allmant frukt 

 inom hela omradet: liaur. Vaxtf — Tb. >Mene8tyy paraiten pohjois Ha- 

 meessa (Saarijarven seuduilta pohjoiseen), mutta tavataan vahin etelam 

 panakin>: Kapol. p. 50. — S b. I Jorois saluhallas akerbar arligen i ratt 

 stora mangder: Lindb. comm. — Kb. Mognar ej i Liperi, men val i Pol 

 vijarvi: Eur. & H. Detta ar en hogst afvikande uppg., hvilkeu anfores soni 

 uppmaniug till narmare undersokning af forhallandet. — O m. Pa oppna 

 marker ymnigt fruktbarande : A. L. Backm. Fl. — Ok. [Kiauta] >Kyp8ia 

 hedelmia olen nahuyt hyvin harvoin» : Kyyhk. litt. — Ob. »Krittain hyvia 

 vatukka-maita loytyy kuten merenrannikko Oulueta pohjoiseen pain. 

 Muuallakin loytyy vatukoita ruusaaeti" : Leiv. Putk. — Lapp. fenn. »in 

 Lapponia baccas vix profert> : Wahlenb. p. LXl. [Lamnade till foljd af 

 de gynnsamma vegetationsforhdllandena mogen frukt harstades [i Pstjala] 

 i somras [1890], nagot som lar forekomma ovanligt sallan : Samz. p. 184.] 

 Akerbar hinna dock ej alia ar till mognad bar uppe, men detta ar [182(j] 

 . . . mognat allmant . . . till och med i Utsjoki : Fellm. Anteckn. I p. 403, 

 jfr Moberg Nat. p. 152. — Akerbaren fullmogna [1822]: 1. c. p. 138. — 

 >Ich kann z. B. erwiihnen, dass Bubus arctieus an der Miindung des Ivalo- 

 Flusses im siidlichsten Teil von luari [>Enare>] nach meineu eigeuen 

 Beobachtungen wie nach den gauz iibereinstimmenden Angaben der Be- 

 volkerung, in der Kegel Friichte ausbildet. In den VValdgrenzgegenden 

 habe ich wohl immer Bluten, aber nie Friichte gesehen, und auch die 

 Einwohner kennen dort die Friichte dieses Krautes nicht. Herr V. Soriola 

 in Utsjoki hat (nach freundlicher Mitteilung) die Fruchtentwicklung der 

 besagten Pflanze in den sieben Jahren 1905—1911 mit groasem Interesse 

 genau verfolgt; trots alljahrlich reichen Bliihens wurden Friichte nie aus- 

 gebildet» : Aug. Renv. p. 145—146. — Paatsjoki [»Pasvikelven»] »Svanviks 

 omegn, blomstrende stfengel 8 cm hoi, planten samtidig med blomst og 

 frukt 13 cm hoi* : Norm. Fl. Spec. p. 355, [se afven Norm. p. 260j. — 

 [L. ent. med frukt ganska sparsam i bjorkregionen : Ljest. p. 9; 1. c. p. 

 14 anfores ofvan p. 55. — Mognar ehuru ratt sparsamt efter Konkama 

 alf atminstone upp till barrskogsgransen: Fries & Mart. p. (71.)] 



Som fossil ar R. arctieus ytterst salleynt. I O a. Lappo bar Lind- 

 berg funnit en fruktsten : Lindb. Bot. p. 260. 



Cm de manga formerna af Riibus arcticu>< foreligga i litteraturen 



