42 Rubus idaeus. 



Fl. — Kp. .Tyskjarvi udde vid Jousarvi ymnig: Bergr. Ant. — A andra 

 Bidan uppgifves fran Ta. sp: Borg Tiet. — Kb. sYksittain kasvavana 

 tai vahavaltaisena, harvoin runeaimmin»: Axels. Pntk. ; detta pastaende 

 ar jag dock benagen betrakta easom ett undantagsfall. 



R-^rande artens fruktsattning i de nordligaste delarna af dess ut 

 bredningsomrade ma annu anforas folj. uppg. Knus. Hallon finnas ym 

 nigt kring Kuusamo kyrkoby; vissa kv felslar fruktsattningeu totalt, men 

 under andra saljas hallon ganeka mycket i trakten: Kihlm. — Kk. Vid 

 en stuga pa sodra stranden af Koutajarvi vaxa hallon ymnigt; bar erhal- 

 las stundoni i ymnighet kring Koutajarvis strander: Kihlm. — Lk. [Kemi- 

 trask] »en mil nedanom Vuostimo en mangd hallonbuskar, rika p& bar, 

 ehuru afven de annu [aug. 1825] omogna» : Fellm. Anteckn. I p. 259. — 

 Lp. >Thal dee Tahapoma— Fluases . . . Hier reifen Himbeeren»: Kihlm. 

 Bericht p. 24. 



Som fossil ar hallonbusken antraffad flerstades, se G. And. p. 118. 

 Senare hafva manga nya fyndorter tillkommit, se Lindb. Subf. p. 73 af- 

 vensom Lindb. Phyt. p. 178, 183 och 185, jfr afven Lindb. subfoss. in 

 Atlas p. 58; det torde darfore ej vara skal att upprakna de speciella 

 fyndorterna. 



1 fraga om artens odling far jag framst hanvisa till Elfv. Ant. p. 

 82, jfr 1. c. p. 44, Elfv. Kult. p. 86, Grotenf, p. 199 och Mela Kasv. V. 

 Har ma tillaggas ett par nyare uppg. Om. I Lappajarvi uppraknas hal- 

 lonen bland arter, som odlas allmant pa herrgardar: A. L. Backm. Fl. p. 

 20. — I O b. Pudasjarvi ar busken »ylei8esti suosittu puutarhoissas afven 

 enl. Martik. p. 42. — Angaende odlingen i Li. Toivoniemi naranes, att 

 hallonbusken infordes 1882: Nordling p. 307; baren mognade i borjan af 

 September: 1. c. p. 315. — Se afven Stenr. p. 16. (NyL Nurmijarvi bland 

 sharvinaisempia istut.*). 



Af former ar f. chlorocarpa Krause ofta odlad: Mela Kasv. V. Som 

 vild ar formen sallsynt. DA de olika uppgifterna sannolikt afse samma 

 form, anfor jag dera i ett sammanhang, men anger benamningen, dar en 

 sadan tinnes utsatt, inoni parentes. — Ab. Karislojo Karkali: Sahlberg i 

 Medd. XV p. 189 (hvita bar); [Mynamaki el. Virmo] >kivikkomaella Val- 

 laisten Heikolan kuueikossa paamuodon seurassa*: Caj. Kasvist.I (f. chloro- 

 carpa), jfr Medd. XXIV p. 34. ^ Nyl. Esbo Kaitans »in devexo aubum- 

 broao planta foliis p. p. albidis>: Kihlman! (f. fructibus luteis); Helaingfora 

 pa en holme [Busholmen vid Sandviken enl. bref]: Brenner i Medd. XV 

 p. 189 (hvita bar). Till samma fyndort hanfor sig mojligen uppg.: »& en 

 holme i narheten af Helsingfors. Upphittaren . . . uppger, att hallonen 

 aro vilda»: Hufvudstadsbladet 1909 N:o 226 sida 5; Borga Vessolandet 

 Kurbole: T. Wasastjerna ! inl. af H. Wasastjerna (f. fruct. pallide luteis), 

 se afven langre fram. — Sat. Birkkala Siuro, synbarligen vilda, nara 

 stationeu afvensom langt fran odlingar i Viljakkala Karhe: Printz comm. 

 (hvita hallon). — Ta. [Hollola] »Upptradde i tideu nog rikligt frnktbarande 



