Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, T. 41, N:o 1. 21 



m: 1. c. p. 174; sNjintschurt 336 m, die Eberesche mannshoch*: 1. c. p. 

 175; >399 m die Eberesciie l>5-4 dm hoch»: 1. c. p. 176. Se afven langre 

 fram. — Linden tillagger: Antraftas meat easom storre buske, stundom 

 [sasom ett] 3—4 m hogt, rakstammigt miudre trad (pa skuggiga stallen) Iftngs 

 a- och sjostrander, pa bergssluttningar och i backdalar: Linden Ant. 



Som fossil uppraknas arten endast fr&n tvenne stallen af G. And. 

 p. 124, jfr Berlin p. 161 och Herl. Vaxtp. I p. 13, men bar senare blifvit 

 funnen flerstades, se Lindb, torff. p. 18 o. 15, Lindb. Subf. p. 73, Lindb. 

 torfm. I p. 34, Liudb. Bot. p. 259, Lindb. Phyt. p. 181, 185 och 191 afven 

 som Lindb. subfoss. in Atlas p. 58, hvarfore det ej torde vara skal att 

 upprakna de speciella fyndorterna, — »Ronnen ar sannolikt ett af Finland^ 

 aldsta trad» : G. And. p. 124. 



Afven som odlad forekommer ronnen i nastan hela omradet. Harom' 

 namnes: fitt af allmogens favorittrad: Elf v. Ant. p. 77; se darjamte 1. c. p. 

 34 och folj. afvensom i afseende a sarskilda trakter Stenr. p. 16, [Meinsh. 

 p. 109,] A. L. Backm. Fl. etc. — Formerna fructu luteo och >fructu dulci> 

 . . . trifvas ganska bra [i Botaniska tradgardeu i Helsingfors]: Elf v. Vedv. p. 34. 



I sOdra deleu af landet ar ronnen i allmanhet ett raedeletort trad. 

 Dess hojd uppgifves till 4-10 m: Mela Kasv. V. Nagon gang stiger h6j- 

 den anda till 20 m: Ale. III. — Ta. »Suuri pihlaja kasvaa Teiskon pitajan 

 Saarlahden kylan Hakolan talon laheisyydessa. Puu, joka on kahdeksan- 

 haarainen, on tyvesta ympari mitaten 2 m 40 cm»: Turun Lehti 1912 

 N:o 71. — Fran Kangasala Norrmarks [>Noormarkun»] tradgard omnam- 

 nes en ronn, som 0,3 m dfver marken ar 320 cm i omkrets, tradet anses 

 vara 50 ar gammalt: Aamulebti 1898 N:o 100 i forkortad ofversattning. 

 iSuurimpia Suomessa tavattuja pihlajia lienee eras puu, joka kasvaa Kata- 

 jiston kartanoUa lahella Hameenlinnaa ja jonka runko on lapimitaten 52 

 cm seka 15,.5 m korkea»: Kair. p. 835 med fotografi. — Oa. »J. E. Fer- 

 tun metsassa Ylistarossa 10,7 m [»6 sylta»] pitka ja tuskin 3 cm paksu 

 tyvesta lapimitaten* : Turun Lehti 1911 N:o 83. — Se afven ofvan under Kl. 



Mot norden aftager ronnen i storlek. Redan fran Ob. namnes: 

 Upptrader i narheten af odliugar samt i skargarden i tradform : Keckm.; 

 van!, i buskform: 1. c. p. 11. — Lk. »Blir sallan tradartad (Tankajoki), i 

 bjorkregionen blott i lundarne manshog, i fjallregionen nagra dm»: Hult 

 Lappm. [p. 165], jfr 1. c. p. 114 och 157, se afven Blom Bidr. bar ofvan. — 

 Li. I lundar i bjorkregionen ganska allmant, men enstaka, naende i ne- 

 dre delen af bjorkregionen 3-4,5 meters hojd: Hult Lappm. p. 125; lund 

 vid Tuarpumoaivi 4,5 m langa, speusliga stammar, sparsamt fruktbarande, 

 enstaka: 1. c. p. 128. Se afven Kihlm. Ant. etc. i texten och sarskildt 

 Norm. Fl. Spec. p. 413—414. — Fran Lapp. ross. forehgga flere uppgifter i 

 Kihlm. Pfl., hvaraf bar ma anforas: »Von ahnlichem Bau als die Birke. 

 So erreicht die Eberesche in den Waldern bei Siejtjavr eine Hohe von 

 5—6 m, aber unter den lichten Birkenbestanden an den Ufern von Lujavr 

 ist sie nicht mehr als 10—12 dm hoch und ahnlich verhalt sie sich z. B. 



