76 Fragaria vesca. 



Mus. Fenn. 11 p. 138 (Umba); Shelesna, Tshapoma fructibus 

 maturis 30, Vlll, 1870, Ponoj: Mela herb.; Shelesna ad Kanta- 

 laks, Tetrina, Tshapoma et Ponoj in monte: Mela PL; Shelesna: 

 Broth. Wand. p. 4; Puitsitunturi in declivi australi in valle 

 [»kuru»]: Axelson & Borg!; Tshapoma in nemorosis subhumidis 

 ad »Usi»: Kihlman!, cfr Kihlm. Ber. p. 24; Ponoj: Knabe Pfl. 

 p. 280, [vide Mela PI. et herb.], cfr Herb. Mus. Fenn. II p. 138. 



Storsta delen af Finl. och Lappl.: Fries; detta ager knappast sin 

 riktighet med hansyii till det lineka flora-omradet, afven oiii arten i Norge 

 gar anda till 70» 17': »Schub. p. 358 eller t. o. m. till 70''28'-29': Norm. 

 ann. p. 22. Angaende forekomsten vid N5'borg etc. se of van. Uppg. i 

 Fellm. Lapp, citeras af Led. 11 p. 64 for Lappland, dit K u u s. atminstone 

 icke langre kan raknas. I sydligaste delen af Finska lappmarken ar smul- 

 tronorten forst funnen i senaste tid. Anna raera vilseledande ar det, da 

 Beket. p. 559 pa grund af [J.] Fellmans uppg. anfor arten fr&n Kola, jfr 

 afven N. I. Fellm. p. XXI not. 



Ik. st fq: Malmb. — Sat. et f q — f q och pc — cp, Hvittisbofjfird 

 fq: Hayr. BjOrneb., dar artens standoi'ter uppraknas. — Rorande ut- 

 bredniugen i Kb. namnes: »tav. aina Maanselkaan saakka ja aamiiten 

 myos Repolassa, vaan ei erittain runeas . . . Nurmeksen sydanmailla ta- 

 vattu ainakin Mujejarvelle saakka» : Wainio Kasv. — Ok. Senare upp- 

 raknar Kyyhkynen Fragaria vesca fran anuu 4 ii 5 stallen i Kianta, 

 men tillagger: »Mutta yleensa oli tama marja* nimeltaankin tuntematon 

 usein paikoin Suomussalmella» : Kyyhk. litt. — Kp. Bergrotli namner yt- 

 termera: kring Rukajarvi antecknad endast fran Moina, antagligen afven 

 annorstades, atminstone i trakten af Ondarvi, i centrala omradet Hiisi- 

 vaara! [nara Piebarvi by] pa varma bergsafsatser mot S och W, st cp 

 kring stranderua af Sjagarvi och an ofvanfor, 1896 ej sedd nordligare an 

 pa sved 7 km [»verst>] norr om Sarkijarvi, Kellovaara pc vid Kellovaara 

 by, Kemijoki vid Tuhkakoski och ofvan staden Kemi pa lerbranter vid 

 alfven pc, i Jyskjarvi trakten ej observerad: Bergr. Ant. — Ob. Angaende 

 fQrekomsten harstades ma till det ofvan auforda annu tillaggas nagra 

 specialuppgifter. [Uleaborg] (fqq): Leiv. ; rattas af folj. sLOytyy harvassa 

 vaan tavallisena saarilla ja rannan labeisilla paikoilla. Muhokeella ja 

 merensaarilla runsaampi ja paik. runsas* : Leiv. Putk., se afven Leiv. Veg. 

 p. 199. — xKiiminki! ymnig kring Ukkola, ej mer sa ymnig i Pudasjarvi 

 vid Timonen»: Nyb, Ber.; vid Kemi kyrka och ehuru mycket sparsam 

 langs alfven anda upp emot Rovaniemi: Brenn. Ber. 1864, dar arten lik- 

 som i Brenn. Ber. 1869 o. 1870 f. o. uppraknas fran flere fyndorter; Kemi 

 — Tornea icke fruktbarande : Ssel. ann. och kat. — [Kemi och Simo] sar- 

 deles ymnig pa holmarna i skargdrden tillsammans med Ruhus idaeus, 

 men blir sallsyntare ju hogre uppfor Simo alfdal man kommer: Keckm. 

 — «Mansikka ei ole villina koko laajassa Pudasjarven pitajassa muualla 



