1(30 Ulmaria pentapetala. 



Om de standorter, pa hvilka U. pentapetala foretradesvis antraffas, 

 sages: »Praesertim inter frutices et gramina in saxosis humidioribus vel 

 fertilibus, paludibus, convallibus bumidis nemorosis, pratis bnmidis silvie- 

 que subturfosis nee non in spbagnetis aquosis, arboribus et fruticibus 

 vestitis atque in declivibus fertilibus deustis (Dvorets)*: Norrl. On. 



Af flere forf. papekas, att Ulmaria pentapetala forekommer mer eller 

 mindre ymnigt, s^ t. ex. Caj. Kasvist., Stenr., Axels. Putk., Norrl. On. 

 (cpp), A. L. Backm. Fl. m. fl.; st pc - st cp: Hayr. Bjorneb. Dylika upp- 

 gifter ingS, afven i flere MS. t. ex. Blom, Borg Tiet., Leiv. Putk., Kyyhk. 

 litt. — Kp. centr. cp: Bergr. Ant. 



Som fossil omnamnes arten i G. And. p. 131 endast fr&n tva loka- 

 ler. Senare hafva dock manga andra fyndorter tillkommit, se Herlin p. 

 161 o. 162, Lindb. torfm. I p. 32, jfr afven Lindb. Subf. p. 73 och Lindb. 

 Phyt. p. 191, hvarfore det ej torde vara skill att bar upprakna speciallo- 

 kalerna. 



F. denudata (Presl.) Beck. »E K a., Ta., Sb.»: Herb. Mus. Fenn. II 

 p 139. _ Ab. fq: Renv. — Ka. antr. p med bufvudformen: Linden. — 

 Ta. st fq: Leop. — Sa. Willmanstrand Parkkarila »cum typo st cp»: Ssel. 

 Ijerb. — Kl. p — st fq: Hann. — [L. ent. Antecknad med bufvudformen 

 vid Vahakurkio, Peerakoski, Suukoski, Saarikoski och Mutkakoski: Linden 

 Bidr. Afven Fries & Mart. p. (73) papeka, att saval bufvudformen som 

 f. denudata iakttogos. — Om sistnamnda form sages fraa Ab. Vihti: 

 >ar vanligare an bufvudformen*: Flinck; huruvida detta beror pa ett 

 lokalt forhallande eller pa forvaxling med andra former, vagar jag ej af 

 gora. Se f. o. Bot. Not. 1911 p. 98, dar olika asikter refereras om form- 

 vardet af hvad bar kallats f. denudata. — Har ma tillaggas, att resultaten 

 hos Yapp, R. H., Spiraea Ulmaria and its Bearing on the problem of 

 xeromorphy in Marsh Plants (Annals of Bot. Vol. 26 (1912) s. 815-870) 

 omnamnas i Bot. Not. 1912 p. 249-254. Denna uppsats behandlar samma 

 fr^ga som den foregaende, ehuru fr&n andra synpunkter. 



I Herb. Mus. Fenn. II p. 139 namnes om Ulmaria pentapetala: »cum 

 formis variis». 



Hufvudformen kallas f. discolor Mela: Mela Kasv.; benamningen bar 

 dock tidigare blifvit anvand af Meinsh. m. fl. — I Lindb. Enum. anvandes 

 namnet a glauca (C. F. Schultz). 



Ulmaria fllipendula (L ) Hill.^) 



In Alandia frequenter pvovenit; ceterum in Fennia 

 maxime austro-occidentali satis frequenter occurrit ; ad sep- 

 tentrionem versus subito desinit, supra 60^ 45' vix nisi ad- 

 venticia. 



') Spiraea fllipendula L. auct, plurimi apud nos. 



