Acta Societatis pro Fauna et Flora Fenuica, T. 41, N:o 1. 11 



Denna form upptages under namnet P. malus * paradisiaca (Med.) 

 i Mela Kasv. V; dar sages om densamma : »vilj. ja met8i8t.>, hvarjamte 

 den upptages fran Kton. och dess odlade f. jt»?fWi7a Mill, omnamnes. Ehuru 

 formen redan omuamnes i Mela Kasv. [II], har jag icke i den tryckta 

 litteraturen autecknat nagra uppg. utofver de namnda och Herb. Mus. 

 Fenn. II p. 74. 



Angaende odlingen se under hufvudformen (ofvan p. 7—9). Ett 

 par i H. M. F, forvarade kvistar, harstammande fran odlade trad, har jag 

 ej ansett nodigt att omnamna. 



Nyl. Om forekomsten pa Tvarminne tillagges: Vid angbatsbryggan 

 pa zoologiska stationens omrade finnas tva exemplar. Det ena ar betyd- 

 ligt klenare an det andra, b&da dock hoga, c. 5—6 m. De bara som bast 

 [^13] rikligt med kartar. Ett tredje trad finnes vid badstugan. Traden 

 troligen i tiden planterade. Pa Konungsholmen finnes ett ex., 2—3 m hogt, 

 blommar. Ar nog ej planteradt, men val tillfalligtvis hitkommet: Hayr. 

 — Kyrkslatt Jarsse Gammelbys backen i tallbacke, pa 1700-taiet tradgard: 

 Brenner! — Kl. J. J. Chydenius' exemplar fran Kaukola Tervola kallades 

 af Sselan var. acerba f. foliis pilosiusculis och fordes i Herb. Mus. Fenn. 

 II p. 74 till hufvudarten; numera uppfattas det dock som tillhorande var. 

 mih's. — Kol. Angaende appeltradet eller rattare appelbusken vid Soutu- 

 jarvi [»Scholtosero»] skrifves: Den vaxer pa en sanddyn vid stranden af 

 Onega-sjo, langt fran manniskoboningar; rattast torde val vara att anse 

 den vara adventiv: Cajander i bref af 29, XI, 1909. 



Pirus communis L. 



In Fetinia australi et inprimis austro-occidentali saepe colitur. Quan- 

 tum nunc scimus, non sponte occurrit neque nisi forte in Alandia efferatur, 



Al. r: Bergstr.; Skrafskar, Jomala, Leml-and: Bergstr. Beskr. Arten 

 torde eniellertid eni. Kihlm. Ofvers. knappt vara verkligt vild, utan blott 

 forvildad; afven Fries upptager parontradet endast sasom odladt i sodra 

 Finl. Angaende artens allmanna utbredning namnes: >Eur. omn. exc. . . . 

 Fenn.»: Nym. Consp. p. 240, se afven DC. Prodr. II p. 633-634, (Nym. 

 Suppl. p. 118), Koppen Verbr. I p. 400 och kartan i 1. c. II. 



I fraga om parontradets odling hanvisar jag afven bar framst till 

 framstallningen i Elfv. Ant. p. 80—82 samt vidare till Heikel p. 46—48 

 och Stening [se titeln p. 8] p. 20 och 53—55. Nagra tillagg ma emeller- 

 tid anforas. Arten upptages redan af Till. — Ab. [Sagu] ett 60 ars pa- 

 rontrad har 1739 gatt ut pa Steninge: Cavander p. 21. — N y 1. [Kyrkslatt] 

 endast pa herregardarne : Rosb. Kyrksl p. 114; [Nurmijarvi] stalonpojilla- 

 kin tavallinen»: Stenr. p. 16, — Enligt uppgift af afl. dr L. Lins6n mogna 

 paron (och korsbar) icke vid Oa. Kristinestad: Sael. ann. Daremot fore- 

 kommo i Wasa [1907] atminstone tvenne trad, hvilka natt vanlig hojd och 

 de fiesta ar burit god frukt: Hjelt. [Detta anser jag mig sarskildt bora 



