168 Primus padus. 



schrankt und dessen uordliche Grenze liegt etwa 375 m iiVjer dem Meere»: 

 Linden i Bot. Centr. LXI, Cassel 1895, p. 220. Uppg. ingar iifven i in- 

 ledningen till Linden Bidr.] — Lapp. ross. »Auf dem West-Abhange von 

 Lujauri-urt bei Kietk-uaj ') fand ich mehrere Straucher und eineu Baum 

 mit 10 cm dickem, krummen Stamm. Nach den Aussagen der Lappen 

 wachst sie auch bei Siejtjavr; Palmen fand sie an mehreren Orten langs 

 dem oberen Ponoj '); i«i Tschapoma-Thal ') sah ich einige 4 m hohe Strau- 

 cher mit Stammen von 3—4 cm Diam.»: Kihlm. Pfl. p. 229. — Haggen 

 syntes emellertid ej satta frukt [vid Karnijok-straten i Lt.]: Tann. Nautpj. 

 p. 10, jfr 1. c. p. 12. 



Som fossil ar haggen, savidt nu ar kandt, sallsynt. Den omnamnes 

 inom fnruzonen vid [Sat. Parkano] Kovelahti och Parkanojoki (Herlin): 

 G. And. p. 116, jfr Herlin p. 160 o. 167. Senare ar den funnen atmin- 

 stone i I k. Metsapirtti Viisjoki : Lindb. Subf, p. 73. 



Haggen odias ratt sallan i vart land. Harom namnes: Ett af all- 

 mogens favorittrad, afven planteradt i tradgardar och parker. I O b. Sinio 

 fortar allmogen dess frukter: Elfv. Ant. p. 87. Se afven Meinsh. p. 92, 

 Hayr. Bjorneb., A. L. Backm. Fl. och Puut. 1900 p. 34 (var. aucubifolia). 



Vanligen ar haggen ett mindre trad — dess hojd uppgifves till 3—10 

 m: Mela Kasv. V. Emellertid kan den dock stundom uppna ganska akt- 

 ningsvarda dimensioner, Sa uppgifves: Sat. »Tyrvaan vanballa hau- 

 tausmaalla on luultavasti Suomen suurin tuomi. Siina oli 7 runkoa, ny- 

 kyaan vaan 4 enaa. Suurin runko on ympari mitaten 1,8 m [»vanha syli>] 

 Lehtien kohdalla 71 m [>40 sylta>]'>: Pohjan poika 1905 N:o 13. — Ta. 

 lEras Hattulassa mitattu, osittain jo kuivettunut puu, oli lahes 50 cm 

 paksu ja noin 12 m korkea»: Kair. p. 837. — I T b. Keuruu socken Poh- 

 joislahti by finnes pa skomakaren Flinkstroms gard en hagg, hvars etam 

 vid roten mater ofver 2 m [s3 aln och 2 kvarter>] i omkrets och hvars 

 grenar beskugga en yta af 13 m [»7 famnar och 1 aln»] i genomskarning. 

 Denna jattehagg ar icke sardeles gammal, ungefar 40 kv (Paivalehti): N. 

 Pr. 1890 N:o 176. — I fraga om haggens hojd i de nordliga delarne af 

 landet ma har anforas folj.: Om. Evijarvi ett atm. 6 m hogt trad: A. L. 

 Backm. Fl. — Ob. Keckm. se i texten. — Kuus. Kokko-Aikkila, ett 10- 

 tal c. 3 m hoga buskar i fuktig granskog nara Rukatunturi: A. L. Backm. 

 comm. — Lk. [Kuolajarvi] vid Tammakkaoja och Kutsanjoki mellan Tam- 

 makkaojansuu och Janiskongas anda till 3*2 m langa uedbojda trad; ett 

 trad pa norra stranden af Janiskongas c. 9 m [>5 famnar»] hogt: Stjernv. — 

 Blom Bidr. se i texten. — L i. I en lund vid Tuarpumoaivi en blommande, 

 c. 1,8 m hog, enstaka hagg: Hult Lappm. p. 128; Puolmak reslig och fro- 

 dig: Th. Fries p. 25 och 26; Kihlm. Ant. se i texten. — Lapp. ross. Oftast 

 sasom buske eller mindre trad, men afven storre trad antraffades (a holme 

 i Nuotjok nara nybygget): Linden Ant. — Kihlm. Pfi. p. 229 se of van. 



*) Exemplaret tillhor var. borenlis (Schiib.). 



