Acta Societatis pro Fauua et Flora Fennica, T. 41, N:o 1. 169 



Missbildniugar omnamnas i Medd. XXV p, 5, XXVII p. 39 och 

 XXIX p. 67. 



Hagg med roda blommor ar siillsynt. Fdlj. uppg- bar jag antecknat: 

 Nyl. Bisso nara Lofo i Lovisa skargard: E. Nyl. Ber. (rosenroda blommor). 

 — Ta. Padasjoki Saksala: E. Fieandt i Hayr. berb. (f. rosea). — Kl. vSor- 

 tavala (Wegelius): Lonnbohm i L. Y. 1900 p. 145. — S b. »Laivonsaarella 

 lahella Kuopion kaupunkia on kaksi ryhmaa tuomia, joilla on punertavat 

 kukat>: Lonubobm 1. c. >Tuovi]anlahdessa labella laivalaituria useampia 

 sangen punakukkasia kappaleita (J. E. Aro)>: Lonnbohm 1. c. 



Om f, pubescens Norm, sages: "In Norvegia arctica praecipue in 

 Finmarkia interiore»: Norm. Sp. p. 25, dar den beskrifves, se afven Norm, 

 Fl. Spec. p. 325 och 326. Det ar mig icke bekant, pa hvad satt denna 

 form afviker fran den nedan behaudlade var. borealis (Schiib.), om de ofver 

 hufvud aro olika former. 



Prunus padus var. borealis (Schiib.) 



Jn Lapponia occur rit. 



Scand. arcl.: Nym. Consp. p. 212. 



Lk. Kolari Muonionjoki contra Tiensuu in ripa insulae mini- 

 mae: Hjelt & Hull!; Muonio Keriisieppi: Malmberg! — Li. Inari: 

 E. Nylander & M. Gadd! — [L. ent. Enontekiainen Kelottijarvi: 

 Malmberg!; Naimakka Ainettivarpenjoki: Fries & Mart. p. (70).] 



Lim. in alpe Lujauri urt in ripa rivuli Kietkuaj, reg. silvat. 

 super.: Kihlman! — Lv. Olnjok! et ad flum. Ponoj infra ostium 

 amnis Kuljok!: Palmen. — Lp. Tshapoma in luco adfluvium: 

 Kihlman! — Lt. Kola: N. I. Fellman! 



Var. borealis ar antagligen den i Lappland ofvervagande haggformen. 

 Oil den emellertid, som af ofvanstaende framgar, af resp. forf. icke sar- 

 skiljes fran hufvudformen, ser Jag mig nodsakad att i fraga om frekvens 

 0. d. hanvisa till f. fypiea. 



Nagra af de i senare tid inlamnade exemplaren arc bestamda af 

 Cajander. Denne framhaller, att han anser endaat exemplaren fran Lim. 

 och Lt. fullt typiska, och sager f. o.: sTahan alalajiin kallistuvia muotoja 

 tavataan sita paitsi useissa muissa Lapin maakunnissa (L. ent., Lk., Lv., 

 Li.j.: Mela Kasv. V. 



Schiib. p. 369 beskref Pr. borealis som en sarskild art; i Nym. 

 Consp. och Mela Kasv. V beteckuas den sasom underart; i likhet med 

 Herb. Mus. Fenn II har jag anfort den sasom varietet. 



I detla sammanhang ma slutligen anforas Kihlmans uttalande onr 

 bladeng harighet hos Prunus padus i Li.: »Pubescentia paginae inferiores 

 foliorum variae sunt: aut omnino pubescentes, ant, ut typice, glabrae 

 tantum angulis nervorum ferrugineo-tomentosae>: Kihlm. Ant. 



