174 Pisiim sativum. 



Ill p. 503, jfr] Clarke IX p. 466, dar blomning af sockerarter omtalas ; 

 foraok med odling af arter i Naimakka: Lsest. p. 9.] 



Uppgifter om artodlingen inga f. 6. Rein p. 83, Ign. Geogr. p. 348 

 och 349, Moberg Nat. p. 160-162, Moberg Klim. p. 162, Grotenf. p. 90- 

 91, 195 och 197, Elfv. Kult. p. 53—55, i hvilket arbete fiere upplysningar 

 sarskildt af historisk art forekomma, Elfv. i Atlas p, 4, Lunden Koksv. 

 p. 391, 394, 395 och 397, Caj. Kasvist. och 1. c. p. 27, Stenr. p. 15, Medd. 

 XXV p. 12, Elfv. p. 119, Norrl. On. p. 24, A. L. Backm. Fl. p. 26, Leiv., 

 floror etc., men denna forteckning ar ej fuUstandig. 



Som lillfallig oranamnes arten A b. Vihti »venalaisella siemenella 

 kylvetyssa kauramaas8a>: Wecksell! — Ora. rr Soini Laasala, ragaker pa 

 hojden soder om Alanen 1903: A. L. Backm. Fl., jfr afven Mela Kaev. V. 



Var. violaccum I.ilja omuamnes i Brenn. Flor. 



Vid Societas Pro Fauna et Flora fennica mote 2, X, 1915 hoU mag. 

 K. Terasvuori ett foredrag om de i Finland odlade olika artsorterna: 

 Hufvudstadsbladet 1915 N:o 273 sida 6 och L. Y. 1915 p. 191. 



Pisum sativum * arvense L. 



In agris co/ifur id superior. 



I tiertalet arbeten behandlas P. sativum och P. arvense kollektivt, 

 hvarfore jag har blott hanvisar till hufvudarten. Tidigare odlades P. ar- 

 vense vida allmannare afven i aker, men den har sa smaningom blifvit 

 alltmer undantrangd af P. sativum. Sadant har jag funnit vara fallet sar- 

 skildt i Sat., och att detta ar ett vanligt forhallande i manga delar af 

 landet, framgar ur Elfv. Kult. p. 53, Elfv. Ant. p. 90 och Grotenf. p. 90. 

 Om kartan V hos Grotenf. se Elfv. Ant. p. 90. 



»In Scand. vix nisi e cultura efferatum vel cum cerealibus satum 

 adest*: Nym. Suppl. p. 100. Uppgifter om P. * arre^se inga Tuneld p. 516, 

 Ign. Geogr. p. 348, Elfv. Kult. p. 55, Grotenf. p. 90-91, Elfv. Ant. p. 89 

 -91 afvensom 1. c. p. 18 och 21, Renv. p. 18, Caj. Kasvist, Rosb. Kyrksl. 

 II p. 44, Stenr. p. 15, Kyyhk. litt. (se under P. sativum), Leiv,, Keckm. p. 

 12, floror etc. Nagra af dessa uppg. inga endast under benamningen arter, 

 hvarfore de m6jl. kunna hanfora sig till P. sativum; sa sarskildt uppg. 

 fran Inari: Elfv. Ant. p. 21, som dessutom anfores inom parentes, och 

 Keckm. p. 12. FuUt saker utredning om nordgransen for mojlig odling 

 foreligger saledes icke f. n. 



Artskordeu har under de senaste trettio aren gifvit ganska vaxlaude 

 resultat. Sitt hittills vunna maximum nadde den ar 1898, da den utgjorde 

 157,318 hi (i detta belopp, liksom i de foljande, inga afven honor, hvilka 

 ju dock odlas i jamforelsevis ringa mangd): Statistisk arsbok for Finland 

 1903, Helsingfors 1903, p. 91. Lagst ater var skorden ar 1902, da den 

 uppgifves till 67,996 hi: Stat. arsb. 1910, H:fors 1910, p. 107. For ar 

 1912 — det senaste ar, for hvilket fuUstandig redogorelse foreligger — 

 utgjorde skorden 105,301 hi: Stat. arsb. 1914, H:fors 1915, p. 130. 



