Acta Societatis pro Fauna et Flora Fenuica, T. 41, X:o 1. 293 



Oa. st fq: Malmgr.; frekvensen kan betecknas som oriktig i betrak 

 tande daraf, att ofriga forf. upptaga arten sasom allm. i dennatrakt; fqq: 

 Laur. Vaxtf. — Kon. »fqq in sphagnetis apertis, cpp in collibus campisque 

 arenosis minus exsuccis et fertilioribus inter callunam nee non in deustis 

 macrioribus fq. In Saoneshje per part, austr. occ. fq, in Reg. occ fqq»: 

 Norrl. On. — Om. fqq: A. L, Backm. Fl., dar narmare uppgifter lamnas. 



— Ok. fqq: Must.; fq(j ja cp: Kyybk. litt. — Kp. fqq och cp: Bergr. Ant. 



— Ob. mindre allm.: Jul. p. 280, men fq: O. R. Fries p. 162 och fqq: 

 I.eiv. och Hjelt & H.; st fq: Keckm., jfr 1. c. p. 10; fq, stall vis fqq: Brenn. 

 Obs., dar flere uppg. anforas. — Kk. fqq och cp: Bergr. Ant. 



Odonriset forekommer i Finland jiimforelsevis sallan i storre ym- 

 nigliet ofver vidstracktare omraden; jag har antecknat uppg. harom endast 

 hos Caj. Kasvist., Stenr., Hann., Axels. Putk., Bergr. Ant.; cp eller step: 

 A. L. Backm. Fl.; st cp: Borg Tiet. — Hayr. Bjorneb., Norrl. On. och 

 Kyyhk. litt. se ofvan. 



[Om forekomsten i L. e n t. nilmnes ytterligare: AutrSffas sa godt 

 som ofverallt pa de mest olikartade lokaler, ingenstades likval tackande 

 storre ytor. Gar upp pa higfjallens topp-platiler, men antraffas afven hogt 

 uppe pa de bergiga fjallens branter ss. Paivaarri (E 715 och toppen 815), 

 Haiti (NV 925) och Tshaimos topp (780 m): Linden Bidr.] 



Fran tinskt omrade foreligga mig veterligen icke nagra uppgifter 

 angaende odonrisets fruktsUttuing: i hogre belagna omraden, sarskildt de 

 lapplandska. Som belysande for fragan fortjanar darfore namnas, att denna 

 art endast undantagsvis satter frukt i Cesio-lichen samhallet a Sarjekfjallen 

 i Sverige: T. Vestergren i Bot. Not. 1902 p. 253, Ur min egen erfarenhet 

 kan jag namna, att i Sat. Karkku fruktsattningen vissa ar nastan alldeles 

 uteblir; sadana ar voro 1908 och i an hogre grad 1906. 



Som fossilt ar odonriset anmitrkningsvardt sallsynt: G. And. p. 107, 

 som endast omnamner 2 fyndorter, jfr And. & Bergh. p. 26, dar den ena 

 uppg. anfores med?. Se afven Lindb. und. p. 98. 



Om alder, tillvaxt m. m. i sodra Finland hanvisas till Keso Alt. 

 p. 23-26 och sarskildt till tabellen I. c. p. 25-26, jfr afven L. Y. 1909 

 p. 41—43. Fran Lapp. ross. ater foreligga uppg. om aldern: Kihlm. Pfi. p. 230. 



Som kandt ar foreter Myrtillus iiliginosa variationer med hansyn till 

 bade blad och frukt, se t. ex. Oesterr. bot. Zeitung 1891 j). 236 och Lind- 

 man i Bot. Not. 1892 p. 150—154, men nagra uppgifter harom foreligga 

 mig veterligen icke fran Finland med undantag for Kihlmaus fran Lapp, 

 ross.: Kihlm. Pfl. p. 156. [Fran granstrakten Lk. Pajala omnamnes f. 

 rof/ouJi folia: Birg. Till. p. 73.] 



Afven af denna art aro i andra lander iakttagna former med hvita 

 bar, se Aschersou und Magnus p. 677—700 [titeln ofvan p. 290]. I Finland 

 torde sadana former icke vara antraffade, men daremot omnamnas miss- 

 bildningar, orsakade af ScleroHna megalosjjora: 1. c. enl. refer, i Bot. Centralbl. 

 LI p. 352. 



