Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, T. 41, N:o 1. 295 



PI. Finl. exs. N:o 845 Nyl. par. Kyrksliitt in monte in 

 pago Osterby leg. Lindberg. 



Liksom blabarsriset beteeknas afven lingonriset sasom »mycket all- 

 mant» af nara nog alia de fdrfattare, som plaga anvanda denna frekvens- 

 grad. Undantag gora endast Malmgr. och Jul. p. 280, hvilka uppfatta 

 arten som allman, och Elf v., 8om upptager densamma sasom fq — fqq. — 

 Fq och st cp — cp, uppr.: Hayr. Bjorneb. [>Gemein»: Meinsh. p. 212]. 



Ett flertal forf. uppge likasa samstammigt, att lingonriset forekom- 

 mer cp eller cpp; det torde ej vara skal att har upprakna dessa. 



Blomqvists uttalande om standorterna, se under Myrtillus "nigra: 

 likasa Wahlenbergs uttalande om fruktmoguaden. Fran Lapp. ross. tillag- 

 ges: jPa torrare lokaler i skogsregionen, men antraffas alltid afven i my- 

 rar, dar Mijrtillus nigra var mycket sparsam eller for det mesta alldeles 

 saknades. Antraffas allm. afven inom fjallregionen pa sluttuingarna och 

 topparna af saval lagfjall som hogre fjilll*. [Detta galler bade Lt. och Lim.]: 

 Linden Ant. 



Om lingonrisets forekomst \>k Al. skrifves: Anmarkningsvardt ar, 

 att denna art i Lemland belt och ballet saknas pa de lofrika oarna Jerso, 

 Nato, Idholm, Granholm, Askskar, Inre Kalfskaret och Eodgrund samt i 

 Jomala pa den narbelagna lofrika Espholm: Palmgr. Stud. p. 34 not, jfr 

 afven 1. c. p. 405—406. Om dess forekomst i Lk. Pyhatunturi se Hayr. 

 veg. p. 44 och 47. 



Om frnktsattniiig;en pa Sarjekfjallen i Sverige sages: »Lingonvax- 

 ten bar jag ej funnit med frukt och ytterst sallan i blom ofvan tradgriln- 

 sen . . . den gar det oaktadt hogt ofvan gravidegransen»: T. Westergren 

 i Bot. Not. 1902 p. 253. 



1 stort sedt ar emellertid lingon, atminstone i sodra och mellersta 

 Finland, det viktigaste af alia barslag, och exporten har i synnerhet under 

 senare tid varit betydande. Detta fi-amgar redan daraf, att under en- 

 skilda ar utforts till andra lander 21,450 hi r»lo,000 tunnor*]: Ign. Geogr. 

 p. 343. — Ar 1912, da exporten var den hittills storsta, uppgick den- 

 samma till 4,699,500 kg, motsvarande 1,884,000 mark; ar 1913 var expor- 

 ten daremot endast 400,200 kg och det barrika aret 1914 var den pa grund 

 af kriget blott 622,400 kg: Statistisk arsbok 1915, Helsingfors 1916, p. 211. 

 (I dessa uppgifter inga visserligeu afven ofriga barslag, men dessa inverka 

 foga pa de bar meddelade talen.) 



Annu sa nordligt som i trakten af Lim. Kantalaks plockas bar, 

 som saljas i Archangelsk: N. I Fellm. 



Eburu i viss man liggande nagot pa sidan om planen for Conspec- 

 tus, mil bar anforas ett par iakttagelser om den andra blomningen bos 

 lingonriset, iakttagelser, som narmast foranledts af W. 0. Fockes uppsats 

 »Die Bliithezeiten von Vaccinium vitis idaeat, refererad i Justs Jahres- 

 bericht ar 1873 p. 615 o. 616, jfr 1. c. ar 1875 p. 593 o. 594. I Sat. 

 traffar man de fiesta jir en och annan blomma under augusti och septem- 



