96 Tilia ulmifolia. 



finnes i alldeles skyddadt lage en 6—7 m hog, vackert vuxen lind ; ar 

 1896 matte den 53 cm i omkrets vid basen. Det var mig omojligt att af- 

 gora, huruvida detta exemplar, som annu icke hade blommat, tillhorde 

 T. ulmifolia eller T. vulgaris; det forra synes mig troligt» : Elfv. Ant. p. 

 95. Senare skrifves : »Hupisaarilla [Frihetsholmarna] yksi kukkiva puu, 

 Kirkkomaalla useita nuorimpia» : Leiv. Putk., jfr afven Forstf. Prot. 1891 

 p. '223, Leiv. och Puut. 1900 p. 34. Uppgifter angaende artens odling inga f. o. 

 atminstone i Kihlm. Nordgr. p. 92; se f. 6. under T. vulgaris, hvilken art, 

 savidt jag kanner, odlas vida allmannare, hvarfor det icke vore alldeles 

 omojligt att nagon af de nu anforda uppg. om odlade ex. skulle hanfora 

 siy till sistnamnda art. 



Angaende den storlek linden kan uppna i vart land foreligga sarskildt 

 fran senaste tid ett storre antal uppgifter. Oberaknadt hvad som i sjalfva 

 texten namnes fran A b., K a., Sat., T a., K 1., Kol., O a., Tb„ S b., Kb., 

 Kon. och O m. afvensom i detaljuppgifterna fran N y 1., K a., Sat., T a., 

 K 1., K b., Kon. och m., far jag i detta afseende framst hanvisa till Kihlm. 

 Nordgr., hvarifran jag endast anfort en del af de manga detaljuppgifterna, 

 jfr afven L. Y. 1897 p. 48—50. Har ma dessutom tillaggas folj. : »Plan- 

 terade trad na 40 m hojd, men de vildt vaxande sallan mer an 20 m, 

 langst at norr aro de knappt manshoga och busklika* : Ale. III. — »A 

 Klobben vid Storvik i A b. Kimito [finnes] en lind, hvars omkrets vid 

 2 m hojd var 310 cm. Tradets hojd var c. 17 m och kronans diam. c. 

 10 m» : Geogr. F. T. 1895 p. 255. A b. [Tenala] Lindo en lind pa 1 m hojd 

 omkr. 415 cm i omkrets, [se langre fram], N y 1. Anjala 402 cm [uarmare 

 lieskr. lamnas], K a. Viborgs socken Lavola pa en m [hojd] 250 cm i om- 

 krets: Thesleff i Geogr. F. T. 1893 p. 92 och 93. Angaende tradet fran 

 A b. Tenala Lindo namnes senare: brosthojdsdiameter 1,65 m och hojd 

 20 m ; en annu grofre finnes, men oppen i sidan : Hufvudstadsbladet 1905 

 N:o 181 sida 4. — N y 1. Pa Sallvik vid Ekenas fanns 1901 en lind, som 

 1 m fran roteu matte 285 cm i omkret9 ; i Kyrkslatt pa »Fiskartorpet> 

 vid Boback vaxer en vild lind, som vid brosthojd 1907 matte 270 cm i 

 omkrets och var omkr. 36 m hog: Ssel. ann., se f. o. of van. — Ik. Kaki- 

 salmi [»Keksholm»] en lind, falld 1891, var pa en hojd af 65 cm 434 cm i 

 omkrets, vid marken 464 cm, en kvist var 250 cm i omkrets: Geogr. F. 

 T. 1893 p. 196. — Det storsta vildt vaxande trad jag sett i S a t. Karkku 

 forekommer pa Peltosaari vid Karo by ; det ar 1 m ofver marken nagot 

 ofver 1,2 m i omkrets och bibehaller samma tjocklek annu i det narmaste 

 pa 2 m hojd, hvarefter det grenar sig: Hjelt. — Ta. pa en aker a Rekola 

 hemman i Kangasala socken Heponiemi by vaxer en lind, hvars stam vid 

 roten mater 5,3 m [>9 alnar>] i omkrets. Pa nagon turns hojd delar sig 

 stammen i tva delar, af hvilka den ena grenen ar 3,5 m [»6 alnar»] i om- 

 krets pa. 0,6 [»en alns»] h6jd fran marken och den andra 1,8 m [»3 al- 

 nar»] pa samma hojd. Tradets tata och lummiga grenar betacka marken 



