Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 35. N:o 1. 14;i 



ert otal plantor: Ssel. arm. — Se vidare Zidb. under Ta. p. 143 och om 

 Kl. Valamo p. 141. 



Sasom subfossil ar lonnen antraffad pa nagra stallen. Harom har 

 jag antecknat tolj. Ganska rikligt i ^Nyl. Inga] Stubbangen pa l,s m 

 djup tillsammans med atskilliga >ekvaxter>, meD afven med gran: G. And. 

 p. 90, jfr G. Andersson i Naturen 1894 p. 115 och Sern. p. 583; Inga 

 Kalkulla: Lindb. torfm. 1 p. 34, jfr Lindb. Subf. p. 13. — Ik. Sakkola 

 Isosuo : Lindb. conim., jfr Lindb. p. 43 ocb 48; Sakkola hoflager: Lindb. 

 Subf. p. 73. 



I detta sammanban.L: ma narnnas, att lonnen invandrade under 

 (slutet af Ancylus-tiden . . . »bar knappast nagonsin egt mera betydande 

 andel i skogens sammansattning> : Sallm. p. 9. 



I fraga om lonnens odling far jap framst hanvisa till Elfv. Ant. p. 

 93—94. Redan tidigare uppgafs den forekomma sasom odlad i Gamla 

 Karleby: Berg Verbr. p. 127 och i Uleaborg: Sehiib. p. 315. Dessutom 

 uppgit'ves lonnen hafva blifvit planterad i Kajana-trakten a Sutela, ehuru 

 osakert med hvilken framing: Must. p. 41 i ofvers. (Uppgifterna i Moberg 

 Klim. p. 56-58 och Moberg Klim. II p. 43-46 anser jag delvis afse odlade 

 exemplar: dessa uppg. aro dock alia fran sodra delen af landet. Huru 

 det forhaller sig med uppg. fran T a. Messuby: Popp. p. 16, kanner jag 

 ej . Manga speciella uppg. kunde annu tillaggas, t. ex. Zett. & Br. och 

 Sel. se of van), Caj. Kasvist, Stenr. p. 16, Medd. XXV p. 11, A. L. Backm. 

 Fl. p. 25, Leiv. etc. Har ma endast anforas folj. : S b. Leppavirta »joten 

 kin yleisesti viljelty puu. etenkin saatylaisten kartanoilla> : Enw. — Kb. 

 Enligt hvad det uppgifvits, gar lonnen icke mera till vid Joensuu; den 

 fryser ned under vintrarna: Seel. ann. [enligt min formodan beror detta 

 atminstone delvis pa lokala forhallanden]. — Lonn liksom lind utplanterad 

 pa villoma i narheten af Ob. Uleaborg, i synnerhet ass. Westerlunds: 

 A Borenius i Forstf. Prot. 1891 p. 223. [Uleaborg] »kasvaa Hupisaarilla 

 [= Frihetsholmarnaj yksi isompi kukkiva puu. Kirkkomaalla useita pie- 

 nempia. lstutettuna kaupungin puistossa* : Leiv. Putk. — 1 mer an 20 

 ar i en tradgard i Haaparanta, [men har] forst i ar [1895] blommat; 

 tradet har aldrig natt hogre an till snodrifvans grans : Hufvudstadsbladet 

 1895 N:o 163. Uppraknas bland arter, som trifvas annu i Tornea : Puut. 

 1900 p. 34. Se afven bland specialuppgifterna fran Ab. och T a. 



Angaende den storlek lonnen i Finland kan uppna, foreligga, savidt 

 mig ar bekant, endast ett fatal uppg. Se dock ofvan under N y 1., K a., 

 T a., K 1. och Kol. afvensom i specialuppgifterna fran Ab., Ny 1., Sat, T a. 

 Har ma tillaggas, att tradets hojd uppgifves till 10—25 m: Mela Kasv. 

 V. — A b. Lojo Gerknas i tradgarden 3,28 m i omkrets vid brosthojd : 

 E. H[ayren] i Hufvudstadsbladet 1906 N:o 164 och Saarinen p. 329. - A 

 Svedja egendom i [Nyl.] Sjundea socken (60° 20') [pa] 1 ' 2 m hojd hade 

 [stammen af ett trad] en omkrets af 3C0 cm, nedanom det uppmatta 

 stallet var den nagot smalare : Thesleff, Finska tradjattar V i Geogr. F. T. 



Typis. impr. 9 |, 1910. 10 



