158 Khamnus cathartica. 



ad ripam occidentalem etc.: Ch. E. Boldt; [Sund] nonnulli fru- 

 tices in clivis herbidis [»angsbackar»] ad ripam inter recep- 

 taculum scapharum [»bathus»] praedii Mangsteckta et Delvik: 

 Prim. p. 65; Sund Hogbolstad st cp: Gadol., cfr Ale; Jomala 

 Ramsholm, cp in Terso contra Mariehamn 1886: E. Reuter; 

 Lumparland: T. Paavonen!; Lemland Slatholmen : Br. Florstrom!; 

 Finstrom Kulla, Hammarland Frebbenby: Liro Ured. p. 159; 

 st fq in parte media et occidentali: Bergr., cfr 1. c. p. 19 (infra) 

 et Medd. XX p. 37, vide etiam infra. — A b. Kimito: Malm- 

 Kren!, cfr Zett. & Br. etc.; Korpo Kalo: Rupr. Diatr. p. 25; 

 Korpo Kalo cp in promuntorio septentr.-occidentali (alumni lye. 



o 



Abo 1891): Arrh.; ad septentr. versus a templo par. Korpo: 



(i. 0. Timgren in litt. ; Korpo ad pagum Kuupois frutices 3 m 



altitudinis (Thorv. Sselan): Ssel. herb.; Pargas Jermo in Attn 



5, 9 arbor 2 a 3 m [»8— 10 ped.»]: Arrh. Ann.; Hiittis Tunn- 



hamn: Arrhenius!; Uskela: K. E. v. Bonsdorff !, vide etiam supra; 



Bergr. ex hac provincia [parte orientali] non comm., nisi ex 



occidentali parte par. Inio, vide infra. 



»In fruticetis insularum Maris baltici et Sinus fennici*: Wirz. pi. 

 off. ; uppg. ger tydligen en oriktig forestallning om artens utbredning. — 

 »Eur. omn. exc. Xorv bor. Suec. bor. et Ross. bor.»: Nyin. Consp. p. 145; 

 uppg. rattas af Nyman sjalf , se ofvan. — A 1. Om forekomsten pa A 1. 

 sages: »uastan ofverallt observerad pa stallen med frodigare vegetation » : 

 Laur. Fort. Angaende forekomsten i granstrakten emellan A 1. och A b. 

 namnes yttermera: Tamligen allman pa friska, steniga backar i Kumlinge, 

 Brando och vastra delen af Inio, men saknas alldeles langre osterut: Bergr. 

 p. 19. De yttersta nu kanda fyndorterna aro A 1. Brando Brandoskar och 

 Blomo, A b. Inio Aselholm : Bergr. comm., jfr Hjelt Utbr. p. 166. — N y 1. 

 >Helsingf. indicata» : Rupr. Diatr. p. 25, uppgiften grundar sig troligtvis 

 pa Wirzen, men ar sakert oriktig, liksom Gamla Finland : Knorring p. 26. 



I Ryssland forekommer arten ej nordligare an i Estland vid Pskow, 

 hvarifran gransen gar mot SE : Bode p. 60, se Koppen Verbr, I p. 138 

 och kartan N:o III, dar dock fyndorterna i A b. ej aro tagna i betraktande. 

 Framhallas bor afven, att Meinsh. p. 114 ej upptager arten fran Isthmus, 

 ehuru den langre mot soder betecknas sasom >haurig». I sammanhang 

 harmed ma annu namnas, att arten pa senare tid blifvit funnen i Sverige 

 anda upp till Medelpad: Neuman i Bot. Not. 1887 p. 8. 



Hojden uppgifves till 1-3 m: Ale. Ill eller V/'-i — 2'/j m: Mela 

 Kasv. V. Att arten atminstone sasom odlad hoa oss kan blifva betyd- 

 lipt hogre, framgar af Elfv. Ant., se langre fram. 



