304 Ribes grossularia. 



b. Barlastplats, unga exemplar hafva stundom patraffats vid 

 Kallio i Simo, t. ex. 1888. Odlas icke inom ornr. : Keckm., jfr Brenn. Obs. 



1 Herb. Mus. Fenn. ed. I upptogs R. grossularia bland de vildt 

 vaxande arterna, ehuru med tillagget »efferat.», men i Herb. Mus. Fenn. 

 II har arten .uteslutits, jfr 1. c. p. IX not. Afven jag for min del anser 

 troligt, att den ingenstades ar verkligen vildt vaxande, oaktadt jag i 

 S a t. Karkku flerstades sett den forekomma tamligen langt fran boningar 

 och t. o. m. nagon enstaka gang, om jag ej missminner mig, ratt langt 

 ifran odlade marker. Framhallas bor vidare, att Kihlm. Ofvers. upptager 

 arten endast sasom forvildad pa Aland. Trautv. JI p. 26, dar flere af de 

 aldre uppg. anforas, betviflar, att arten (under namn af E. uva crispa) fore- 

 kommer vild i Finland; detsamma galler Koppen Verbr. I p. 424. En 

 motsatt asikt hyser Brenner, som i Prot. 7, XII, 1903 pastar, att krus- 

 barsbusken »upptrader i sodra Finland under forhallanden, som tyda pa 

 att den bor raknas till var inbemska flora > (enl. ref. i Hbl. 1903 N:o 330) 

 ocb autagligen ar vild i narheten af Lojo sjo . . . och pa en liten holme 

 i Inga skargard : Medd. XXX p. 51-52, dar han narmare motiverar sin 

 asikt, jfr afven Flinck och Caj. Kasvist. under A b. - Da emellertid, 

 frona torde kunna passera icke blott manniskans utan afven faglars 

 tarmkanal, utan att nodvandigtvis darvid forlora sin grobarhet, synes mig 

 en dylik spridd forekomst latt kunna forklaras, se t. ex. Hayr. Bjorneb. 

 p. 57. Detsamma galler afven ofriga arter af slaktet. 



Vidkommande krusbarsbuskens odling far jag i hufvudsak han- 

 visa till Elfv. Ant. p. 75-76, kartan II 1. c. och i Atlas afvensom Sael. 

 marj. p. 25. Har ma endast framhallas, att denna art ar den mest om- 

 tyckta representanten for barbuskarna; <len ar allman anda till strackan 

 Sastmola-Fredrikshamn (se kartan): Elfv. Ant. p. 34. Arten upptages 

 redan af Till. Uppg., som hanfora sig till dess odling, har jag anteck- 

 nat bl. a. Rein p. 81, Ign. Geogr. p. 344, Elfv. Kult. p. 86, Hjelt Utbr. 

 p. 168 [35], Hayr^n i Geogr. F. T. 1900 p. 229 [Ekenas skargard], Stenr. 

 p. 16, Medd. XXV p. 12, floror, t. ex. Ale. IV, o. s. v. I afseende pa 

 nordgransen for artens odling ma yttermera foljande tillaggas: Svenska 

 krusbar mogna alia ar i Wasa och kringliggande socknar, engelska en 

 del ar: O. Lunden comm., jfr Elfv. Ant. p. 76; harmed ofverensstam- 

 mande uppg. har jag afven erhallit af Hammarstrom. — FranSb. Leppa- 

 virta skrifves >yleisesti viljelty»: Enw. Det uppgifves visserligen, att 

 baren icke mogna i S b. Kuopio : Ssel. aim., men daremot, att stickelbars- 

 busken g&r bra annu i S b. Maaninka: J. A. Andersson i Forstf. Prot. 

 1891 p. 222. -Kb.d Kontiolahti Monninvaara antraffade jag i augusti 1900 

 tva kraftiaa, fruktbarande krusbarsbuskar (f. glanduloso-setosa). I Lieksa 

 funnos den 27 augusti 1900 i en tradgard buskar med sma, mogna fruk- 

 ter (f glawhiloso-sptosa). I Nurmes koping forekommo den 29 aug. 1900 

 buskar med mycket sm&, artstora, half mogna frukter, (f. glandutoso-setosa)*: 

 Ssel. ann. — O m. Odlas allmant i Lappajarvi a herrgardar: A. L. Backm. 

 Fl. p. 26. 



