Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 35, N:o 1. 305 



I sammanhang harmed bor papekas, att i Moberg Klim. p. 87—93 

 anges blomning anda till Ok. Paltamo Sntela, men barmognad nordligast 

 fran S b. Leppavirta prastgard; senare upptages dock barmognad anda 

 till Kb. Nurmes: Moberg Klim. II p. 77 (se ofvan). Annu langre norrut 

 odlas visserhgen busken, men den satter jamforelsevis sallan frukt. 

 S& framhalles, att odlingen vid 64° ar osaker: Elfv. i Atlas p. 6; sallan 

 odl. i Om. Pyhajoki : Elfv. Ant. p. 44, se afven Moberg Nat. p. 141. 

 Daremot namnes, att krusbaren mogna annu i trakten af Kajana: Must, 

 p. 41, hvilket dock torde bero pa sarskildt gynnsamma omstandigheter. 

 Fran Ob. Uleaborg skrifves: »For femti ar sedan [saledes i slutet af 

 sjuttonhundratalet] trifdes erdast en krusbarsbuske och den bar blott 

 kart» : S. £. W— n [Sara Wacklin], Hundrade minnen fran Osterbotten I, 

 Stockholm 1844, p. 2. Harifran upprakEas arten sasom odlad afven af 

 Jul. p. 20 och i senare tid af Leiv.; det sages, att baren dar sallan bli 

 fullkomligt mogna: Elfv. Ant. p. 76. Likasa framhalles: I Uleaborg iakt- 

 togos d. 9 sept. 1900 buskar med omogna frukter: Seel. ann. — I Ob. 

 Kemi cdlas den icke: Kecbrn. — i Ylitornio [>Ofvertornea>] Jolma bara 

 buskarna endast nagra bar: F. Tradg. 1909 p. 126. — Odling i O b. Simo 

 har misslyckats, i L k. Sodankyla likaledes: Elfv. Ant. 1. c. [Fran Pajala 

 pa svenska sidan uppgifves: »ga, blomma och bara ibland frukt, men 

 dessa hinna aldrig mogna»: Birg. p. 60.] 



Tillaggas bor slutligen, att under de allra senaste aren [efter 1902 

 eller egentligen 1904] en allvarsam fara uppstatt for krusbarsodlingen ge- 

 nom den amerikanska krusbar^mjoldaggen Sphaerotheca mors-uvae (Schwein.) 

 Berk., hvilken med hvarje ar gjort allt svarare och svarare harjningar; 

 se harom i synnerhet E. Beuter i Landtbruksstyrelsens Meddelanden N:o 

 LVIII, Helsingfors 1907, p. 32—37. 



Af former omnamnas, forutom var. uva crispa, afven v. glanduloso- 

 setosum Koch och v. reelinatum (L.): Mela Kasv. V m. fl. Ang. den sist- 

 namnda se bl. a. Medd. XXV p. 12. — Ang. f. glanduloso-setosa se under 

 N y 1. och S a. afvensom ang. odlade ex. under Kb. — Hufvudformen 

 kallas a tidgare (Spach^: Jancz. p. 385. 



Ribes gpossularia var. uva crispa (L.). 



1 7 superior. 



Till.; »in Finnland»: Zigra II p. 53; Scand. med. mer.: Nym. Consp. 

 p. 266 (sasom hufvudart); Fenn.: Nym. Suppl. p. 129, se afven DC. Prodr. 

 Ill p. 478 (sasom hufvudart). 



Al. st. fq: Bergstr. — A b. »p v. c. ex hortis profuga»: A. Nyl. — 

 Nyl. Fagervik p: His.l; r Degero, Hoplaks: W. Nyl.; Helsingfors DegerO 

 in nemore 1887 c. fr.: Ssel. herb. 



Sa. >rr in margine agri pr. Keringinniemb : Hult. 



Om denna form galler detsamma, som namndes angaende hufvud- 

 arten, jfr Sail. O. Nyl. p. 25 och Trautv. II p. 26. Se vidare om formens 

 Typis impr. 6 , 6 1911. 20 



