310 Kibes nigrum. 



nolikt, att dessa atminstone indirekt aro paverkade af uppg. i Fl. Lapp., 

 jfr afven Hjelt Kaiin. p. 11. — Lapponia Tornoensis torde val motsvara 

 trakteu narmast norr om Tornea; Lsest. upptager ej arten fran L. ent, 

 hvarfore Wirzens uppg. sakerligen ar oriktig. Otvifvelaktigt ar afven, att 

 arten ar allmannare i sodra an i norra Finland, jfr t. ex. Cajanus p. 25, 

 dar dess forekomst i »Cronoby skaregards fbrnekas. — Ok. Must. p. 40 

 citerar enl. min tanke mindre noggrant E. Castren »viela Kiannalla asti» ; 

 nagon direkt uppgift fran Kianta kanner jag for ofrigt icke. Harom nam- 

 nes: »Toistaiseksi epavarma Suomussalmelta [Kianta], muutoin kuiu istu- 

 tettuna pappilan lahistolla Oulusta tuotuja. Ainakaan ei sita ole tavattu 

 viela missaan* : Kyyhk. litt. — Ob. Brenn. Obs. anfor, att Clarkes upp- 

 gift galler vagen emellan Ijo och Haukipudas; savidt jag kunnat 

 tinna, afser den trakteu emellan Tornea och Kemi. Se f. o. langre fram 

 p. 319 under R. rubrum f. leucocarpa Hort., dar uppgiften anfores orda- 

 grant. - - K u u s. Harifran namnes: »Paanajarven seudulla purojen varsilla 

 B/hrs-\a,jeja.* : Eron. maant. p. 201. Da emeilertid Ribes rubrum upptages 

 af de fiesta botanister, som exkurrerat i denna trakt, och da afven var. 

 glabellum ar kand fran provinsen, vagar jag ej tolka uppg. sa, att R. ni- 

 grum blifvit antraffad darstades. Yttermera namnes: »Ej observerad af 

 mig ; enl. uppg. nagot ofvan Sarvisuvanto vid Oulankajoki» : A L. Backm. 

 comm., dar uppg. dock betecknas sasom osaker. — Lk. Angifves frau 

 Muo[nio]niska (ipse): Wirz. ami. ; uppg. ar sannolik. — Lapp. ross. Mela 

 uppgifver sig kring Ponoj ej hafva sett R. nigrum, utan endast R. rubrimi, 

 hvilken N. I. Fellm. ater ej alls omnamner darifran, hvarfore yttermera 

 undersokning erfordras. Anmarkningsvardt ar emeilertid, saval att N. I. 

 Fellmans exemplar i PI. arct. ar insamladt i Kk. som ock att nagon se- 

 nare uppgift an N. I. Fellmans mig veterligeu icke foreligger fran hela 

 Lapp. ross. 



Angaende denna art uppgifves fran Kton. [Povjenets]: forekommer 

 ganska sallsynt vid backstrander, bvarvid alltid ej hogt ofver haf- 

 vets niva, Lumbuscha, Karelskaja Maselga, Losinaja gora, Topornajagora: 

 Ispol. p. 61 i ofvei-s. — Nagon af de uppgifna fyndorterna finues mahanda 

 i Kon. eller Kp. 



Hvad artens odling angar, far jag framst hanvisa till Elfv. Ant. p. 

 76. Har ma tillaggas, att svarta vinbarsbusken allmiint odlas i O m. 

 Lappajarvi pa herrgardar: A. L. Backm. Fl. p. 26. — Ob. [Pudasjarvi] 

 »yleisesti suosittu» : Martik. p. 42. — I Elfv. Ant. p. 44 uppgifves, att 

 busken odlas sallan i Pudasjarvi. — Svarta vinbarsbuskar hafva gifvit 

 rika skordar i Ylitornio [»Ofvertornea»] a Jolma: F. Tradg. 1909 p. 126. 

 — [De ga bra annu i Pajala : Birg. p. 60.] Forsok till odling hafva blifvit 

 gjorda i Li. Toivoniemi, dit den infordes 1882: Nordling p. 307 [det nam- 

 nes ej nagot om resultatet] Uppgifter i fraga om artens odling har jag 

 f. o. antecknat Elfv. Kult. p. 86, Caj. Kasvist., Jul. p. 20, Leiv. m. fl. Se 

 afven ofvan undt-r S b. orb O k. Det bor namnas i sammanhang harmed, 



