318 Eibes rubrnm. 



pluralite de l'espece dans le groseillier a grappes cultive*, Paris 1900 '), 

 men i sin monograti upptager emellertid Janczewski icke denna form fran 

 Finland, hvaremot y glabellum angifves fran Nystad. Osannolikt ar dock 

 icke, att ifragavarande form skall kunna patraffas ocksa i vart land, all- 

 denstund den i Sverige gar anda till Jamtland : Jancz. p. 289, se afven 

 Hedlnnd i Bot. Not, 1901 p. 99-100 och 1907 p. 57. 



Af det ofvan sagda framgar och bor an vidare betonas, att endast 

 relativt taget fa uppgifter pnblicerats under namnet R. rubrum var. (eller 

 f.) pubescens Sw. eller under den darmed hos de finska forf. antagligen 

 synonyma benamningen R, rubrum var. silvestre Lam. I nagra fall om- 

 namnes dock jamte hufvudformen afven var. pubescem. Sa ar fallet med 

 foljande uppgifter : 



I norra Europa den vanligaste af alia elementararter af R. rubrum 

 e. 1. Den . . . ar utbredd osterut genom Finland . . . : Hedlund i Bot. Not. 

 1901 p. 65, jfr 1. c. p. 72, 83 och 100. — A 1. r: Bergstr. ; Skrafskar: 

 Bergstr. Beskr. — A b. [Vihti] Anmarkt vid landsvagen nara Torhoila 

 Kuikkus torp: Flinck; [Mynamaki ja Karjala] »Laajoen seutu, viljelty 

 Karppisissa» : Caj. Kasvist. — N y 1. >in insula Noton prope Fagervik* : 

 His.!; »sekametsassa Nurmijarven etelarannalla» : Stenr. — Ob. Vid kusten 

 r Kemi, Simo, Haukipudas vid Pudasjoki och nara Ojala, Liminka : Brenn. 

 Obs. ; lundar, strandangar, st r, antecknad blott fran kusttrakten, Kemi 

 Hattsaari, Simo Selkakari, Vatunki : Keckm. - Kk. I ett fuktigt snar vid 

 Pistojoki ofvanfor Suvanto by: Bergr. Ant. ! [pa gransen till Kp.] — Lapp, 

 fenn. »locis umbrosis in silvatica parte Lapp, suecicarura omnium st f q : 

 Wahlenb. p. 66 (under namn af /? »foliis magis pubescentibus*)- 

 Oafsedt har nedan uppraknade former beskrifves 

 Var. glandulifera Wainio. L i. »ad Tormanen in regione coniferarum 

 mixtarum» : Wainio Not. [Acta VIII N:o 4 p. 52], jfr Wainio i Medd. XVIII 

 p. 236, Bot. Not. 1891 p. 171 etc. Exemplar foreligga icke i H. M. F. 

 Formen upptogs i Mela Kasv. IV, men har utgatt fran Mela Kasv. V. 



Formen med hvita bar (f. leueocarpa Hort.) forekommer tamligen 

 allmant som odlad, men nastan uteslutande i herrgardstradgardar och 

 icke i samma utstrackning som former med roda bar. Den forvildas en- 

 dast sallan. I sistnamnda afseende har jag antecknat folj.: Nagon hvit 

 vinbarsform ar ej iakttagen i naturen: Hedlund i Bot. Not. 1901 p. 44. — 

 Ab. [Vihti] pa Hynnola stranden: Flinck. - N y 1. »Nurmijarven etelarannalla 

 [»samassa paikassa»] ja eraassa toisessa laheisessa . . . muutama vahainen 

 pensas*: Stenr.; [Helsingfors] Busholmen vid Sandviken: Brenner i bref 

 27, IX, 1891. — Sat. rr Karkku Jarventaka Torseva en mindre buske, 

 Kulju en liten buske nara landsvagen: Hjelt. - Ta. [Hollola] Leppaluoto 

 holme i Vesijarvi sjo och dartill annu pa ett par andra holmar eller at- 



a ) I denna uppsats, ingaende i Comptes Rendus des seances de 

 l'Acad^mie des sciences Tom. CXXX, Paris 1900, p. 589, upptages R. 

 rubrnm bl. a. fran >Finlande». 



