362 Circaea alpina. 



O b. nondum visa est. — K u u s. r Paanajarvi (!) ad ri- 

 pam Mantyjoki (!): Wainio Kasv. ! ; in vicinitate »Niskavaaran 

 puro» : Hirn Fort.; ad Merenoja in fluvium Oulanka influentem: 

 Broth, litt. ; Paanajarvi sub rupibus prominentibus [»klipput- 

 sprang»] ad Mantykoski ! : A. L. Backm. comm. [verisimiliter ad 

 eundem locum ac Wainio Kasv. spectat]. 



Lk. rr ad fines sacell. Kolari et par. Muonioniska prope 

 Akasjoki contra Rautujarvi: Hjelt & H., cfr I.e. p. 101, Herb. 

 Mus. Fenn. II p. 138 et Hult Lappm. p. 40; Kuolajarvi [»Salla»} 

 in abiegno ripario, humido et laeto ad fluvios Korja et Jyrha- 

 ma: Borg & Rantaniemi ! ; Kuolajarvi [»Salla»] infra Korja in 

 luco ripario: Axelson & Borg!, vide etiam infra. 



Storata delen af Finl. och Lappl. : Fries; arten forekommer blott i 

 allra sydligaste delen af finska Lappmarken. — O a. och S b. Till Kristine- 

 stad, Jorois: O. Hjelt M. S., anfores sasom uppmaning till vidare under- 

 sokningar. — Ok. Kajana Kuluntalaks : Must., jfr Brenn. Obs., dar arten 

 kallas rr ; mahanda behofver uppgiften bekraftas. — O b. d. v. s. O i Herb. 

 Mus. Fenn. [ed. I] afser K u u s. — L k. i narheten af Pallastunturit (K. 

 Laurin) 1880: Zidb. och Zidb. bref; mahanda tarfvar afven denna uppg. 

 bekraftelse. Vore den riktig, blefve artens nordgrans omkr. 68° 5'. — Li. 

 Ostfinmarken (Deinboll), >hvor den dog ei er fundet i sen. Tider* : Blytt 

 p. 1123; »totius Finmarkiae nullibi a me visa* : Norm. ann. p. 23. (Se 

 dock Norm. Fl. Spec. p. 443). 



Trapa nataus L. 



Quamquam in Fennia, quantum constat, iam perdiu 

 non provenit, tamen fructus hums speciei subfossiles multis 

 locis lecti sunt. 



De distributione pristina vide inprimis Lindb. Phyt. p. 188— 

 189 et Lindb. Res. p. 330-334, cfr G. And. Spiitqu. p. 18, 

 Lindb. Phyt. p. 193 et 194 et Lindb. Res. p. 344. 



A 1. Fiinnen i torfmossar bland andra subfossila vaxter: Olsson i 

 Prot. 4, XII, 1897, jfr Bot. Not. 1898 p. 23, G. And. p. 130 etc. [Liksom 

 Olssons ofriga uppgifter maste afven denna anses hogst osaker, jfr Lindb. 

 Phyt. p. 188; den har darfore utgatt fran det i Medd. XXIV publicerade 

 protokollet. Detaljuppgifterna forbigar jag med anledning haraf helt och 

 ballet.] — A b. [Karis] Svarta rikligt i en gyttja, som underlagrar en torf 

 i den s. k. Anta mosse i Molnaby: G. Andersson i Naturen 1894 N:o 39 

 p. 114, jfr G. And. p. 40, dar det bl. a. namnes, att den tyckes alldeles 



