Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 35, N:o 1. 371 



javre: Norm. Fl. Spec. p. 445, cfr Th. Fries p. 185, Th. Fries 

 Resa p. 61, Norm. Ind. p. 17, Norm. p. 265, Blytt p. 1128, 

 Hartm. p. 267 etc, vide etiam infra. — [L. ent. Enontekiainen: 

 Fellm. Lapp, [ad M. alterniflorum verisimiliter spectat, vide 

 infra]; reg. subalp. r (Hartm.): Lsest., cfr Hartm. p. 267, Birg. 

 p. 85 et vide infra; Linden Bidr. non enum.] 



Lt. r f. squamosa in reg. silv. duobus locis valde propin- 

 quis cp in Peskivuopio et Peskilampi! contra coloniam ad ostium 

 fluminis Nuotjok: Linden Ant., cfr Linden Beitr. p. 9. 



Af Berghell i Fennia XIII N:o 2 p. 28 betecknas arten pa grand 

 af Lindbergs undersokningar sasom en reliktform fran en tid, da. det 

 Baltiska bafvet ofver Ladoga och Onega statt i oppen forbindelse med 

 Ishafvet, jfr afven Lindberg i Medd. XXXIV p. 170. I det ofvanstaende 

 bar jag sokt sarskildt framhalla de fyndorter, a hvilka artea forekommer 

 i sott vatten, se afven Hayr. Bjorneb. Huruvida densamma dock pa alia 

 dessa fyndorter kan betraktas sasom en reliktform, synes mig osakert. 



Da de aldre forf. ej skilde denna art fran M. alterniflorum, ar det 

 sannolikt, att flere uppgifter under namnet M. spicatum i sjalfva verket 

 foretradesvis afse M. alterniflorum. Sa ar sarskildt fallet med Kalrns ocb 

 Prytz' uppg. ; sannolikt hanfor sig Herkepaeus' uppg. fran T a. afvensom 

 uppg. i Fellm. Lapp, uteslutande till den sistnamnda arten. Wahlenbergs 

 uppg. bade i Fl. Lapp, och Fl. Suec bar jag anfort under denna senare art. 



Sat. Kyro: Asp; uppg. ar hogst osaker. — T a. Haubo: Herk. ; 

 uppg. afser efter all sanuolikhet M. alterniflorum (se ofvan), enar denna art 

 ej upptages, men sakert forekommer i trakten. — Ko. Anmarkningsvardt ar, 

 alt Bergr. Ant. ej upptager nagra fyndorter for M. spicatum. — Ob. <<Sehr 

 gewohnliche Wasserpflanze in flachem, schlammigem Uferwasser und in 

 Tumpelns: Leiv. Veg. p. 201. Med stod af ofriga uppg. fran denna trakt 

 formodar jag, att frekvensen ar vilseledande, om an arten sannolikt stall- 

 vis upptrader ymnigt. — Angaende forekomsten i L k. Vuorijarvi namnes 

 yttermera: I sjalfva sjon pa storre djup, dar den ofta fastnar i utsatta 

 nat . . . Vattnet i Vuorijarvi ar mycket kallt och klart, sasom i en kalla. 

 8jon torde vara flere 10-tal m djup. Hvitahafs laxen gar anda upp i 

 Vuorijarvi: Edv. af Hallstr. — Li. Th. Fries tillagger: »Osaker sasom 

 varande steril, men troligen tillhorande denna art» : 1. c. p. 185. I 

 anledning af att uppg. af dess auktor saledes ej ansags fullt saker, upp- 

 togs den icke i Herb. Mus. Fenn. II p. 73. Numera har dock Norman 

 bekraftat densamma, hvarjamte sakra uppg- frau nordliga delen af 

 flora-omradet tillkommit. Ett par uppgifter fran lokaler, som ligga uara 

 Finlands naturalhistoriska grans, men hvilka ej upptagas af Norman, har 

 jag forbigatt. Wahlenbergs uppg. anfores under M. alterniflorum, jfr afven 

 Wahlenb. Fl. Suec. p. 643. — [L. ent. Uppg. i Fellm. Lapp, afser efter 



