Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 35, N:o 1. 385 



Sasorn fossil ansags CeratophyUum tidigare vara hogst sallsynt. Sa 

 namnes om densamma: [Antraffad] »i Rautakorpi mosse nara Sortanlaks 

 i Pyhajarvi socken [I k.] ymnigt i gyttja, mojligen ekzon. Vid Hollola 

 [T a.] i Vesijarvi, dar C. demersum annu finnes lefvande, sokte jag for- 

 gafves efter fruktificerande exemplar; talrika subfossila frukter funnos i 

 bottenelaimnet* : G. And. p. 99. Senare uppraknae arten bland vaxtfossil 

 funna i O k. Kuhmo [ej Sotkamo sasom i Medd. XXXIII] pa. en hojd af 

 160 m ofver hafsytan [invid Ontojarvi]: Lindberg i Medd. XXXIII p. 

 76-77, jfr Medd. XXXV p. 129 och Lindb. Phyt p. 182. Likaledes om- 

 namnes CeratophyUum sasom fossil pa 8 meters djup fran Sat. Huittinen 

 [»Hvittis»]: Lindberg i Medd. XXXVI p. 75 afvensom Ik. Kivennapa 

 [»Kivinebb»] Linnamaki: Lindb. Phyt. p. 178. Annu senare namnes: »I 

 flere af de prof, som vid Finska Mosskulturforeningens undersokningar 

 af torfmarker tagits inom Lappmarkens harad under sommaren 1910, har 

 CeratophyUum kunnat pavisas. Salunda har jag sett den i ej farre an 26 

 prof harstammande fran 17 sarskilda torfmarker, daraf 2 i Enontekiainen, 

 2 i Muonioniska, 8 i Sodankyla och 5 i Kittila socken. Denna art, som 

 numera ar forsvunnen fran Lappland, har salunda tidigare varit utbredd 

 ofver hela Lappmarken och synbarligen varit en af de vanligaste vatten- 

 vaxterna darstades. CeratophyUum har ofverhufvudtaget inom Finland 

 tidigare haft en mycket allmannare forekomst, hvilket afven framgar af 

 talrika fossila fynd af densamma, sarskildt inom sodra Finland, och har 

 bar liksom i Lappmarken tillhort ett tidigt skede af var vattenfloras ut- 

 veckling*: Lindb. comm., jfr Lindb. Res. p. 328. Har ma annu tillaggas, 

 att CeratophyUum ar funnen sasom fossil pa 11 stallen inom Lojo harad: 

 Lindb. Res. p. 329. Da alia dessa fyndorter uppraknas 1. c. p. 328-329, 

 far jag har endast hanvisa till namnda uppsats, jfr afven 1. c. p. 332, 

 333, 335, 336 och 343-344. Se f. o. angaende arteus forekomst sasom 

 fossil Lindb. Phyt. p. 183 och 193, G. And. Spatqu. p. 18 och 20-21 

 afvensom Lindb. Res. p. 329—330 



I fraga om familjens plats bar jag har fOljt Herb. Mus. Fenn. II. 

 Pet bor dock ihagkommas, att den i Engler Prantl, Die natiirlichen Pflan- 

 zenfamilien, III, 2 p. 10-12 har sin plats emellan Nymphaeaceae och 

 (Magnoliaceae) h'anuneulacear, jfr Lindb. Enum. m. fl. 



CeratophyUum submersum L. 



Subfossile in unico loco Fenniae aiistralis inveniri indication est, sed 

 cum C. d enter so auctore Lindberg commixtum. 



I k. [Pyhajarvi] Rautakorpi [mosse nara Sortanlaks i gyttja, mojligen 

 ekzon]: G. And. p. 100, dar p. 99-100 olikheterna mellan frukterna af 

 denna art och C. demersum framhallas; se afven hithorande afbildningar 

 1. c, och jfr Hjelt i Medd. XXVI p. 15 (eg. p. 14 not 6). Da emellertid 

 C. demersum sasom fossil varierar ganska mycket, kan den fossila fore- 



Typis impr. 2 j,, -911. " J 



