206 Th. Saelan. Finlands botaniska litteratur. 



Kaffe-konsumtionen samt nagot om kaffets inverkan pa 



organismen. (Teknol. I, 1845, s. 21 — 23.) Fysiol. Vdxtkemi. 



Handelsb. 

 Kaf f e, rostadt, som desodorans. (Farm. Notisbl. V, 1896, s. 104.) 



Farm. bot. 

 Kaffets anvandande sasom naringsmedel. (Almanach f. aret 



1866, H:fors [1865], 10 s. 16:o.) — Innehaller bl. a. om „kaffe- 



bonans" kemiska bestandsdelar. 

 Kahvin kayttamisesta ravinto-aineena. (Almanakka 



1866, H:gissa [1865], 11 s. 16:o.) Vdxtkemi. 

 Kahvin tarkeimmat paaaineet. (Suom. Terv. hoitol. I, 



1889, s. 29—30.) D:o. Med. bot. 

 Kahvista ja sokurista. (Maid, ja mer. takaa. I, 1864, 



N:o 0, s. 6—7; N:o 1, s. 3—4.) Hist. 

 Kahvista; sen historiasta, kayttamisesta, ominaisuuksista ja 



vaikutuksista. (Terveys 1890, s. 2—6, 17—21, 33—39+1 



kuva.) Vdxtkemi. Vdxtgeogr. Med. bot. Hist. 



Kaitera, Henrik. 

 l. Se: Appelgren, G. R. 1795. 



Kaksonen, A. 



1. Siemenviljan varustamisesta. (Peltom. I, 1892, s. 55 — 56.) 

 Agrik. 



2. Uudisviljelyksista. (Ibid. I, 1892, s. 67—73.) D:o. 



3. Kaskiviljelyksista. (Ibid. Ill, 1894, s. 49—53.) D:o. 



4. ( — s — n.) Heinansiemenen sekotuksista. (Ibid. VI, 1897, s. 89- 

 92.) Biol. Agrik. 



Kalkin kayttamisesta. Landtman'in mukaan. (Maatal. lehti 



vihko 1, 1896, s. 20—27.) Vdxtkemi. 

 Kalloja (Richardia africana), aikaisia. (Puut. 1899, s. 53.) 



Hortik. 



Kalm, Matthias. 

 1. Sciagraphia studii botanici. Disp. Resp. Carl Fredrik Wi- 

 denius. P. 1. Abo 1821. (2^) 20 s. 4:o. Pedag. bot. 



Kalm, Pehr. 

 1. Svar pa K. Svenska Vetenskapsacademiens 3:dje fraga i andra 

 Qvartalet for ar 1739: Pa hvad satt den sad, som intet ar ritorr, 

 i manga ar ma kunna aktas, utan att taga nagot men och skada? 

 (K. Sv. Vet. Acad. Handl. IV, 1743, s. 50—51.) 



Antwort auf die Frage: Wie die Saat, die nicht auf der „Ria" 

 getrocknet ist, viele Jahre kann aufgehoben werden, ohne Schaden 

 zu leiden? (Abh. schwed. Akad.V, 1751, s. 38.) Agrik. Ekon. bot. 



