118 Th. See Ian. Finlands botaniska litteratur. 



Frukttrads eller andra tradslags skadade delar, kitt att be- 

 stryka. (Teknol. Ill, 1847, s. 8.) D:o. 



Frukttrads forokning, chinesiskt satt vid. (Tidn. f. Landtbr. 

 o. Naring. 1849, s. 48.) D:o. 



F r u k 1 1 r a d , satt att hela barkskadade. (Teknol. IV, 1 848, s. 359.) 

 Vaxtsjukd. Hortik. 



Frukttrad, „trollringar" pa. (Ibid. II, 1846, s. 52—53.) — 

 Anbringas pa traden for att befordra fruktsattning. Biol. Hortik. 



Fron; att bemarka vid deras forvaring. (Ibid. I, 1845, s. 124.) 

 Hortik. 



Fron, att bemarka vid saning af gamla. (Ibid. 1845, s. 80.) 

 Biol. Hortik. 



Froodling af rotfrukter, kort anvisning om. Skrif ter f ran 

 sydvastra Finlands froodlingsforening. Abo 1887. 8 s. 8:o. 

 Ekon. hot. 



Froodling — en paminnelse. Ur Sv. Tradgardsforen. Tidskr. 

 (Tradgardv. I, 1893. s. 130—131.) Hortik. 



Furuhjelm, Johan Emil. 



1. Se: Chydenius, Johan Jakob. 1859. 



2. Utarbetat en vid statistiska kongressen i S:t Petersburg 1872 

 utstalld karta, belysande kulturvaxternas spridning inom Finland. 

 H:fors 1872. Vaxtgeogr. 



3. Se: Ignatius, K. E. F. 1880—1890. 



4. Catalogue special d'objets forestiers envoyes a l'exposition 

 de Moscou en 1882, par l'institut forestier d'Evois en Finlande. 

 H:fors 1882. 20 s. 8:o. (Sammanstalld af A. G. Blomqvist 

 och J. E. Furuhjelm.) Forstb. 



Refererat diskussionsfragan: 



5. Hvilka iakttagelser hafva blifvit gjorda rorande sorkarna sa- 

 som skadedjur i skog och pa olika tradslag? Protok. vid F. 

 Forstforen. arsmote invid Riihimiiki jernvagsstation 9 sept. 1884. 

 (F. Forstforen. medd. V, 1887, s. 28—32.) Vaxtsjukd. 



6. Se: Saelan, Th. 1890. 



7. „ Wainio, E. A. 1896. 



8. (J. E. F.) „Matojen" tuhotoita metsissa. (Lophyrus pini et rufus.) 

 (Metsanyst. Ill, 1897, s. 109—112, 117-120.) Vaxtsjukd. 



9. Coeoma (Melampsora) pinitorqvum mannyssa. (Ibid. Ill, 1897, 

 s. 133—137.) I):o. 



10. (J. E. F.) Metsalle vahingollinen hoynteinen Lymantria (Psiluna, 

 Ocneria, Liparis) monacha L. Nunna (Ruots. Nunnan; Saks, die 

 Nonne). (Ibid. V, 1899, s. 177—192 + 1 kuva.) D:o. 



