122 Th. Saelan. Finlands botaniska litteratur. 



Gadd, Pehr Adrian. 



- Ref. Lard a Tidn. 1762, s. 257—259, 261—263, 265— 

 267; 1764, s. 322—323. Vaxtkemi. Topogr. Agrik. 



18. Se: Bbkman, Otto Reinhold. 1762. 



19. „ Engstrbm, Matthias. 1762. 



20. „ Lindwall, Johan Bengtsson. 1763. 



21. Ron om beskaffenheten och nyttan af den roda farg, som 

 finnes i Hypericum eller Johannis Orten. (K. Sv. Vet. Acad. 

 Handl. XXIII, 1762, s. 115—122.) 



Untersuchung von der Beschaffenheit u. dem Nutzen der 

 rothen Farbe, die sich im Hyperico, oder Johanniskraute, findet. 

 (Abh. schwed. Akad. 1764, s. 115—121.)— Ref. LardaTidn. 

 1762, s. 245—246; O.E.A. Hjelt: Abo Univ. lard. s. 284— 

 285. Anat. Vaxtkemi. Farm. Ekon. Tekn. hot. 



22. Disquisitio chemica hypotheseos de Transmutatione Aqvae in 

 Terram. Disp. Resp. Samuel Nicolaus Heurlin. Abo 1763. 

 (2+) 17 s. 4:o. — S. 16 redogores for nagra vaxtfysiologiska 

 iakttagelser. - - Ref. Larda Tidn. 1764, s. 328. Fysiol. 



23. Om hushallningens uphjelpande och forbattring i Norra delen 

 af Bjorneborgs Ian och i Tavastland. (Inrikes Tidn. Sthlm 1763, 

 N:is 70, 74, 75.) - I N:o 70 om jordbruket; N:o 74 och 75 

 om lin- och tobaksodling; om mullbarstrads odling pa Hattanpaa 

 egendom; om almens forekomst i Tavastland samt uppges att 

 Fraxinus vaxer omkring Tavastehus. Vaxtgeogr. Agrik. 



24. Om Tobaksplantering i Pyhajoki socken i Osterbottn. (Ibid. 



1764, N:o 81.) Ekon. bot. ' 



25. Upmuntran och Underrattelse til nyttiga Plantagers Vidtagande 

 i Finland. l:sta stycket. Abo 1763. 16 s. 4:o; 2:dra st. 1764. 

 16 s.; 3:de st. 1765. 16 s.; 4:de st. 1766. 18 s.; 5:te st. Sthlm 

 1767. 18 s.; 6:te st. Sthlm 1768. 18 s. — Ref. Larda Tidn. 



1765, s. 216, 218—220; 1766, s. 282—284; 1768, s. 101 — 102, 

 106—108. 



Fortsattningen utkom under titel: 



Upmuntran och Underrattelse til nyttiga Plantagers och andra 

 Hushallsforfattningars Vidtagande i Finland. 7:de st. Abo 1769, 

 26 s.+ l pi.; 8:de st. 1770, 20 s. (uppges att spar af Humle- 

 plantering redan funnits fran ar 1295); 9:de st. 1773, 16 s.; 

 10:de st. 1774, 16 s.; ll:te st. 1775, 16 s. — I stycket 1, 

 s. 11 — 12; st. 3, s. 9—10; st. 5, s. 14; st. 7, s. 15, 17, 25; st. 8, 

 s. 3 — 6 och st. 9, s. 7 omnamnes forekomsten af nagra inhemska 

 vaxter. Salunda skulle bl. a. Skogsapel, Pyrus Malus, forekomma 

 i Kimito och Korpo skargardar, „Idegran pa Kimito 06, mera 

 allman pa Aland".- - Ref. O. E. A. Hjelt: Abo Univ. lard, 

 s. 277 — 279. Vaxtgeogr. Topogr. Forstb. Agrik. Ekon. Tekn. bot. 



